68 



dobře se daří." Mohl to učiniti právem tím větším, když jemu, po 

 příchodu Opavských i proti jich vůli 1000 zl. na vychování pro běžící 

 rok 1609 — 1610 ode dvoru doručeno bylo. Jest to oněch 1000 zl., 

 na základě kterýchž jeho Petr rytíř Chlumecký nazývá placeným ná- 

 strojem. Tolik tuším dostačí k objasnění i povahy Mikuláše Sar- 

 kandra i temných mist v listech jeho. 



III. Nemožnost účastenství v domnělém spiknutí. 

 M. S. hrál prý, dí rytíř Chlumecký, ve spiknutí proti králi Matiášovi 

 jednu z osob nejpřednějších. Avšak týž spisovatel netají toho (str. 

 656 a str. 660), že král Matiáš zároveň s císařem Rudolfem ve pro- 

 spěch děkanův, aneb alespoň ve prospěch odročení vyneseného nálezu 

 a prohlednutí soudního konání zakročili. Kdož nám vysvětlí chování 

 toto Matiášovo; neběželo-li pouze o zastání se katolicismu proti pro- 

 testantům a o zastání se práv koruny české protiv násilí branibor- 

 skému? Kdož nad to vysvětlí, za jakou příčinou M. S., bych i ne- 

 připomínal jeho hovoru s Tobiášem Slovákem, převorovi dominikán- 

 skému tak rychlé zprávy posílá o věcech, o kterých prý chtěl, aby 

 jich mlčením pomíjel hejtman Opavský před Botem z Donína"? Za 

 jakou příčinou směl děkan v době, kdy akatolíci čeští násilně postu- 

 povali proti Rudolfovi, a kdy naopak Matiáš s protestanty Rakouskými 

 již se byl smířil (Gindely I. 305, 308.), maje vypuzení Matiáše na 

 mysli, psáti, „že věci (spikuutí) jeho z dobrého zdaru se těší" ? P. Chlu- 

 mecký vypravuje na str. 666, že M. S. z Pasovska dne 30. července 

 1. 1611 obrátil se na kardinála Dietrichsteina s prosbou, aby směl 

 navrátiti se do jeho diecese; kdož ale tomu uvěří, že spiklenec proti 

 králi Matiášovi právě v té době po navrácení se pod jeho vládu se 

 roztouží, když účastenství ve věcech biskupa Pasovského (v březnu 

 téhož r. 1611 utíkali Pasovští z Čech) nejzjevněji bylo se okázalo 

 trestuhodným? — P. Procházka napověděl, že děkan Opavský s Le- 

 opoldem Pasovským úplně souhlasil. Avšak spiknutí Leopoldovo ještě 

 ani nebylo, když děkan již v Těšíně vyjednával. Jeho poselství do 

 Těšína padá totiž do měsíce dubna 1. 1609; jeho listy zabaveny jsou 

 začátkem druhé polovice měsíce května; Leopold Pasovský ale do- 

 stavil se do Prahy, by osnovu svou před císařem rozpředl, teprv dne 

 30. května (Gindely str. 337. I.), tedy v době, kdy M. S. v Praze 

 již nebyl, kdy věc jeho již byla vyzrazena. Že prý kardinal přeči- 

 nění M. S. docela zapomenul, povýšiv jeho za kanovníka Olomouckého 



