20 



rukopis, ve kterém tento pramen se nachází, nedává jemu názvu 

 žádného a co do obsahu události university Pražské se týkající nejsou 

 hlavním, nercili jediným předmětem naší kroniky, vydané z části (od 

 r. 1348 do června 1420) od C. Höflera v 1. svazku sbírky nazvané „Ge- 

 schichtsschreiber der Husitischen Bewegung in Böhmen (str. 13—47). 

 Proti vydavateli, který přeceňuje důležitost tohoto „díla děje- 

 piseckého" mluvě při tom o „spisovateli" kroniky, kterého si patrně 

 představuje jako svědka souvěkého nebo aspoň blízkého, ozval se 

 Palacký, zůstávaje věren mínění svému již před mnohými lety vyjá- 

 dřenému: že totiž tak zvaná kronika universitní není dílem nějakého 

 spisovatele, nýbrž že to jest snůška učiněná od nějakého kompilátora, 

 který mechanicky opisoval a seřaďoval*). Bezold v úvodu ke svému 

 chvalně známému dílu o výpravách říšských do Cech, podávaje pěkný 

 přehled historických pramenů válek husitských vůbec, rozeznává spi- 

 sovatele a kompilátora**). Spisovatel by byl sepsal vlastní kroniku 



byl, o čemž nás paměť napsaná na vnitřní straně první desky poučuje. 

 V rukopise dohromady svázána jsou rozličná excerpta na př. výtahy 

 z traktátů Zwingliho a pod. s kronikou naší, která — na jiném papíře nežli 

 ony výtahy — napsána byla někdy v první polovici 16. století, snad na 

 počátku jeho, jak podle písma souditi by se dalo. Písař nebyl dosti pečlivý 

 a mnohé omyly lze počísti na vrub jeho. — Nejdříve, pokud nám známo, 

 o kronice naší pojednal nejmenovaný spisovatel (dle Helda Meinert) ve 

 Vídeňských „Jahrbücher der Literatur" r. 1825 (sv. 23) v článku (str. 165 

 až 174) obsahujícím doplňky ke „Kritische Beiträge zu A. Voigťs Versuch 

 einer Geschichte der Universität zu Prag. Von Maximilian Millauer (Prag 

 1820)." Na tomto místě ponejprv užito názvu Chronicon universitatis 

 a také bezmála všecky odstavce týkající se university otištěny. Nedlouho 

 potom (r. 1827) místa jednající o sporu o hlasy otiskl zase J. Held ve 

 svém „Tentamen historicum, illustrandis rebus anno 1409 in universitate 

 Pragena gestis." Později od Tomka (v Dějinách university Pražské) a od 

 Palackého kroniky naší vydatně užito a také z ní mnoho citováno. Vydání 

 Hóflerovo obsahuje část od r. 1348 do června 1420. Některá místa nově 

 vydal Palacký v Doc. Mag. Joh. Hus etc. (v. Additamentum IV.). — O po- 

 vaze a ceně kroniky naši krátce pojednali Palacký ve Würdigung na 

 str. 208 a 300, Höfler I., 13, Palacký podruhé ve svém polemickém spise 

 „Die Geschichte des Husitenthums und Prof. C. Hofier" (str. 17 — 19) 

 a konečně Bezold v úvodu (str. 4—5) svého díla „König Sigmund und 

 die Pieichskriege gegen die Husiten" (München 1872). 



*) Würdigung str. 300: von einem Ungenannten in 16. Jahrhunderte com- 

 pilirt. — Die Gesch. des Hussitenthums etc. str. 17: naše kronika jest 

 „ein Werk nicht eines Verfassers, sondern nur eines späteren ziemlich kennt- 

 niss- und geistlosen Compüators. 



**) K. Sigmund und die Reichskriege gegen die Husiten I., 4. : Eine . . . Com- 

 pilation schliesst sich an das sogenannte Chronicon universitatis Pragensig 



