34 



von B.'s. Augenkrankheit, ein späterer Zusatz im Original-Manuskript, 

 unterhalb der gewöhnlichen Colurane angebracht, gewesen sei, wie es 

 auch der Zusammenhang der Erzählung andeutet. Und wenn dieses 

 wahr ist, so möchte wol auch die Nachricht vom Tode Margarethens, 

 der Schwester B.'s im J. 1433 ein ähnliches späteres Einschiebsel 

 sein. Hat auch dies seine Richtigkeit, so muss man gestehen, dass 

 das Dasein eines Bartossek von Drahonic, als Verfassers dieser 

 Chronik v. 1419 bis 1443, auf keinen Gründen beruht und vorläufig 

 bezweifelt werden muss." Jen přídavek — a ten zase jen z části — 

 chce Palacký ponechati spisovateli tohoto jména. 



Hlavní námitka Palackého proti Balbinovi nezdá se býti roz- 

 hodnou. Slova „residuum eiusdem anni vertendo foliům" jen ukazují, 

 že zpráva o chorobě B-ově již v předloze, ze které rukopis Balbinův 

 opsán, ať již to byl original či nebyl, na nevhodném místě v textu 

 kroniky samém souvislé vypravování přerušovala, ačkoli podle 

 schématu chronologického právě na tom místě dosti dobře vřaděna 

 jest. Majíce se rozhodnouti buď pro mínění Palackého, bud pro mí- 

 nění Balbinovo i Dobnerovo a nověji Bezoldovo, jemuž námitky 

 onoho nestačily, zeptejme se nejprve^ kroniky zvlášť a potom také 

 přídavku zvláště, co by samy o původci svém nám pověděly a srov- 

 nejme potom jich výpovědi. 



První vědomost, které se, jak již Dobner (str. 139) spozoroval, 

 o spisovateli kroniky v této samé dočítáme, jest, že náležel k po- 

 sádce, která r. 1421 nějaký čas hrad Pražský pro krále Sigmunda 

 hájila, než po nedlouhém obležení přinucena byla jej vzdáti. V kro- 

 nice t. zpráva o tom se končí slovy: „ad alia castra dicti domini 

 regis equitavimus". Jelikož kronika hned potom se obrací 

 k oblehání Karlštejna (od května do listopadu) roku 1422, mohli 

 bychom za to míti, že spisovatel její z hradu Pražského na Karlštejn 

 se odebral, při čemž však spozorujeme, že o tomto oblehání se jen 

 krátce a bez bližších podrobností vypravuje a že vedle toho se do- 

 čítáme také o bitce, kterou v době, kdy oblehání Karlštejna ještě 

 trvalo (dne 8. září 1422) pan Hanuš z Kolovrat s Příbramskými 

 svedl. Rok následující 1423 odbyt velmi krátce a teprve od r. 1424 

 se kronika rozpisuje šíře, vypravujíc hlavně události válečné, s těmi 

 podrobnostmi, jako počet branného lidu, počet padlých a zajatých 

 i jména jich, které tehda zvláště válečníka zajímati mohly. A na 

 takových podrobnostech z velké části se zakládá cena její. Při tom 

 zrak spisovatele kroniky naší, ač od r. 1426 se v ní vypravuje také 

 o výpravách husitských za hranice, obrácen jest zvláště k západním 



