86 



naplňují nás některé obdivem svou cenou, tak na př. obraz p. Marie 

 za 50 hřiven stříbra (v. 11. srpna), pallium auro textům (7. dubna), 

 ornamenta altarium auro texta (14. Června), mnoho zlatých kalichů 

 s patenami a jiných rouch kostelních. Bohužel nezachovalo se nám 

 však ze všeho toho nic. Dle těchto podrobností, jež jsme tu uvedli, 

 náleží nekrologium doksanské k nejvzácnějším památkám písemným 

 ohoto druhu u nás zachovalým. 



Z kalendářní části nekrologia vypustili jsme při vydání svém 

 vše, poněvadž nic zvláštního neposkytuje; nekrologické zápisky podá- 

 váme věrně, dělíce vždy část roku 1373 skompilovanou dvěma kolmýma 

 čárkama || od zápisků pozdějších, při těch pak hleděli jsme aspoň 

 přibližně naznačiti, kdy který zápisek se stal, aby kdyby se snad dle 

 jiných zpráv doba úmrtí některé osoby v nekrologiu přicházející dala 

 ustanoviti, aspoň poněkud souditi se mohlo o tom, týká-li se zápisek 

 právě této osoby, nebo musí-li se mysliti při něm na jinou. Kde dob p 

 vytknuta není, náleží zápisek takový ovšem do času mezi doby zá- 

 pisků předcházejícího a následujícího, při nichž se vytknutí času stalo. 

 Při tom znamená číslo století, pismeno jp — počátek, k — konec, c neb 

 ccz=. circa. Kde ruce v písmě se střídají, položeny dvě čárky . 



Pokud mi pomůcky dostačovaly hleděl jsem vytknouti, které 

 osoby se asi ta která nekrologická zpráva týká a poznamenati i den 

 úmrtí jejího, jak se v pramenech jiných jeví. Na mnoha místech 

 jsou pomůcky naše již při příslušných poznámkách vytknuty, při 

 osobách náležejících ku klášterům Doksanskému, Strahovskému, Te- 

 pelskému a Chotěšovskému děje se to však jen někdy a to jen ze 

 zvláštních příčin. Proto dovoluji si poznamenati, že když nic zvláště 

 podotknouti nebylo, letopočtové a jiné zprávy podány jsou při klášteře 

 Doksanském dle spisu Jos. Miky: Das ruhmwürdige Doxan, r. 1726 

 vydaného, na něž nemožno se vždy spoléhati, kláštera Strahovského 

 dle Tomkova Dějepisu Prahy dílu prvního a jeho dodatku a dílu 

 pátého a E. A. Weyraucha spisku : Geschichte des k. Praemonstratenser 

 Chorherren-Stiftes Strohou;, k němuž jsme od 15. století zvláště musili 

 přihlížeti. Letopočty o klášteru Chotěšovském máme z práce C. R. 

 Köpla: Das ehemalige Praemonstratenser-Chorfrauen-Stift Chotieschau 

 r. 1840 vydané, o klášteře Tepelském ze svědomitého spisu P. K. J. 

 Karlíka: Hroznatá und die Praemonstratenser Abtei Tepl; o klášteřích 

 moravských z Volného topografie markrabství Morav. (Die Markgraf. 

 Mähren, topogr., stát. und historisch geschildert von Gr. Wolny). 



