51 



7. 

 Posouvání ssutin čedičových na Březníku u Libčevsi. 



Sepsal Čeněk Zahálka a předložil prof. dr K. Kořistka dne 25. ledna 1884. 



(S 1 tabulkou.) 



Ve schůzi král. české spol. nauk dne 13. října 1882 přednášel 

 prof. dr. K. Kořistka o pošinutí ssutin čedičových na Hasenburku 

 u Libochovic. 



Maje příležitost v posledních létech, hlavně ale r. 1882 a 1883., 

 seznati čásť českého Středohoří mezi Louny, Libochovicemi a Lovo- 

 sicemi, shledal jsem, že posouvání vrstev v oboru Březenských jílů 

 při dostatečné tíži a mírném již úklonu jest všeobecné a pro vrstvy 

 ty významné. Třeba místy posouvání to pro nepatrný postup jeho 

 na prvý pohled se nepozoruje, přec děje se každoročně, tu více, tam 

 méně. Každý déšť zavdává příčinu ku posouvání tomu a je-li vy- 

 datnější, jsou účinky jeho větší, rychlejší a tedy i patrnější. Bře- 

 zenský jíl pokrývající zde nejvyšší místa útvaru křídového, jest velmi 

 mastný, takže vodu nesnadno propouští, více nadržuje. Rozmočí-li 

 se, stává se velmi kluzkým. Prosákne-li se vrstvou, jíl pokrývající, 

 voda dešťová, rozmočí se jíl a při dostatečném úklonu sveze se pů- 

 sobením síly tíže vrstva taková dolů. 



V okolí Vunic stěžují si rolníci na tuto vlastnosť Březenského 

 jílu, pro kterouž se části polí po větších deštích od celku utrhují, 

 tvoříce rozsáhlé trhliny aneb se ze strání dolů svezou. Totéž děje 

 se u Chodovlic a j. U jihozáp. paty Plešna, pozorovati jest velké 

 pošinutí, jímž zasypána před léty čásť mlýnského rybníka pod Ku- 

 zovem. Na stráních čedičových vrchů, ssutinami čedičovými pokrytých 

 a na Březenský jíl svalených, jmenovitě na Hasenburku, Kuzově, 

 Plešně, Srbsku, Březníku a j., pozorovati jest velké posouvání čedi- 

 čových ssutin. 



Posouvající se čásť ssutin čedičových na Hasenburku r. 1882., 

 sestávala z kamení na sobě nakupeného, ponejvíce bez spojovací 

 hmoty, takže v pohybu o sebe se třelo, od sebe odlučovalo, utvořivši 

 nové, nepravidelné skupení. Jiné jsou však poměry tam, kde kamení 

 čedičové jest tmelem spojeno. Tu tvoří ssutina čedičová pevnější, 

 spojitější vrstvu a jsouc podrobena pohybu po nakloněné, často ne- 

 rovné ploše, poskytuje zajímavějších převratů v pošinující se vrstvě 



4* 



