99 



nerostným a barvou hnědou patrně se od proměněné ruly rozeznává. 

 Obsahuje úlomky ruly menší neb větší, s touže proměnou jako ve- 

 dlejší pásek rulový, mimo to má v sobě roztroušené šupinky slídy. 

 Také živec porfyrový jest v slepenci tomto hojně v žlutohnědý prášek 

 (kaolin limonitem proniknutý) proměněn. V místech, kde tato pro- 

 měna živce se objevuje, jest slepenec dirkovitý. Četná porfyrová 

 zrnka křemene svým leskem sklovým se vyznačují. Slepenec přechází 

 v sousední porfyr. 



Postoupíme-li po stráni výše, nalezneme písčitou, měkkou, šedou 

 neb žlutavou opuku se stříbrolesklou slídou a dosti uhličitanu vápe- 

 natého. Shoduje se úplně s Bělohorskou opukou v Třiblicích. Spočívá 

 na rule. Měřiti směr a úklon její poměry nedovolují. Po temeni ná- 

 vrší povaluje se velké množství téže opuky, avšak čedičem valně 

 proměněné. Vápnitá hmota skamenělin jest následkem proměny buď 

 částečně neb úplně zrušena. V místech pak, kde se nalézala, zůstal 

 prázný prostor se zachovalým otiskem. Otisky jsou stlačené neb 

 ohnuté. Proměněné opuky jsou ztvrdlé, beze vší vrstevnatosti, v ky- 

 selině solné nešumí, poukazujíce tak na známé porušení uhličitanu 

 vápenatého vyvřelým čedičem. Ztrátou uhličitanu vápenatého zejména 

 u skamenělin, stala se opuka dirkovitou. S tíží bylo možno pro 

 křehkost a nerovnost v lomu vytlouci z ní několik otisků k určení 

 spůsobilých. V těch pak seznány: 



Pecten Dujardinii A. Rom. 



Lima multicostata Gein. 



Ostrea semiplana Sow. (velmi hojná). 



Exogyra lateralis Reuss. 



Area. 



Lima tecta Goldf. 



Cribrospongia heteromorpha Reuss (hojná). 



Největší množství proměněných opuk nalézá se kol výchozu 

 pevného čediče, jejž na vrcholu návrší nalézáme. Rozeklán jest 

 v sloupy až 1*5 m dlouhých a 0"5 m širokých. Čedič je tmavošedý 

 s četnými porfyricky vyvinutými krystaly augitu. Vyskytování se Bělo- 

 horských opuk není však omezeno jedině na uvedené místo, nýbrž 

 pokračuje na západ mezi Chrášťany a silnicí Lovosicko-Lounskou 

 směrem k Třiblicům, kdež pyropové štěrky je pokrývající z velké 

 části jsou z úlomků opuk těch složeny. 



Sledujem-li výšky nadmořské povrchu zemského od čedičového 

 Oltáříku (Hrádku) směrem jihovýchodním ku Dlažkovicům (podobně 

 jevily by se ve směru jižním ku Oharce), shledáme je takto: 



7* 



