J99 



tolik cukru, než co účinkem invertinu (za přístupu vzduchu filtro- 

 vaného bavlnou). 



Při vyšší teplotě účinnost invertinu ochabuje, velice zřetelně 

 slabší účinek invertinu postihne se při 60° C ; při vyšší teplotě, soudě 

 dle shnědnutí roztoků dextrinového neb mazu škrobového, invertin 

 se rozkládá. Invertin, který byl v roztoku 3 j^ hodiny povářen, pů- 

 sobil ještě v dextrin při nejvýhodnější teplotě 40° C a to ještě 

 3'14krát intensivněji než nepovářený invertin za teploty obyčejné. 

 Patrně tudíž vařením účinnost invertinu ač velice 

 utrpuje, přece úplně se ještě neničí, aspoň se zřetelem 

 k dextrinu; při škrobu (tabulka II. př. 9.) při nezřetelné redukci, 

 která kvantitativně nedala se stanoviti, v případu tom nelze určitě 

 se vyjádřiti. V našem případu při 40° C má se účinnost nepováře- 

 ného invertinu k povářenému jako 13*6 : 1. 



Množství přidaného invertinu není v proportionelním 

 poměru s množstvím vytvořeného cukru, vidíme tak jasně z případu 

 4. a 5. (viz tabulku I.). V případu 5. přidáno třikrát tolik inver- 

 tinu než co v případu 4. a přece vytvořilo se tu za stejné teploty 

 v tomtéž roztoku a za stejnou dobu jen T6krát tolik cukru. 



Okolnost tato dá se vysvětliti as tím, že změna invertinem 

 způsobená jde před se postupně. Preparát můj připravený dle 

 Naegeli-ho obsahuje mimo dextrin jak zřejmo z jodové reakce 

 (barví se fialově) i a myl o dextrin; invertin dle všeho mění nej- 

 prve amylodextrin v dextrin a z tohoto teprve vytvořuje se cukr; 

 jelikož postup reakce posuzován jen dle množství cukru Fehlingovu 

 tekutinu redukujícího a nikoliv současně i dle množství dextrinu 

 (dle rudočerveného zabarvení jodem nemůže se na kvantum ještě 

 souditi), zdá se tu, že čásť účinnosti invertinu přišla na zmar, spo- 

 třebovala se však zajisté v přeměnu amylodextrinu v dextrin. 



Na škrob působí invertin nej intensivněji při 50° C a nikoliv 

 při 40° C jako na dextrin (Viz tabulku IL). Označíme-li množství 

 cukru co invertní počítaného, které se v l°/ mazu vytvořilo účinkem 



invertinu za teploty obyčejné co 1 



vytvoří se při 30° C 1*33 částí 



. . . 40°C 2-22 „ 



. . » 50°C 5-22 „ 



. * . „ 60° C sledy „ 



Samovolně „invertuje" se maz škrobový méně než za oby- 

 čejné teploty s invertinem a liší se tím nápadně od dextrinu. Koztok 

 dextrinu „invertuje se" samovolně 4'9krát rychleji (soudě dle vytvo- 



