202 



jak již při dextrinu jsem se byl zmínil, „postupnou invertací", 

 která u škrobu ještě více na váhu padá než u dextrinu. Při škrobu 

 dá se vysvětlení toto dokázati a odůvodniti velmi dobře sledo- 

 váním jodové reakce zkoušeného mazu či po zkoušce někdy již 

 roztoku. Dle zkoušek Na eg elih o*) jak známo při přeměně škrobu 

 vytvoří se nejprve amylodextrin jodem modro fialově (modi- 

 fikace a) a červenavě fialově (modifikace ß) se barvící a z toho 

 teprve dextrin a to opět dvě modifikace: erythrodextrin jodem 

 rudočerveně se barvící- a achroodextrin jodem vůbec se ne- 

 barvící (tekutina jen poněkud sežloutne barvou jodu). Z dextrinu 

 pak vzniká cukr — dle okolností buď maltosa buď dextrosa. 

 Sledujeme-li na tabulce IL, jak při jednotlivých zkouškách maz (či 

 již roztok) jodem po pokusu se barvil, shledáme, že při 40° C, kde 

 přece méně cukru se vytvořilo než při 50° C, nastalo zabarvení 

 žluté, kdežto při 50° C jen fialové. Podobně pozorujeme v pří- 

 padu 4., že l°/ maz, který s invertinem po 50 dní za obyčejné 

 teploty ve styku byl, jodem jen žlutě se barvil, ač jen 0-21287 o 

 cukru (co invertní počítaného) roztok obsahoval, veškerý škrob tu, 

 soudě dle jodové reakce, zajisté již proměněn byl a to v dextrin 

 (achroodextrin); maz 5°/ , který s invertinem za chladu po 15 dní 

 udržován byl (případ 3.), ač obsahoval jen 0*3476 / cukru (co in- 

 vertní počítaného), přece již žádný škrob více neobsahoval, nýbrž 

 soudě dle krásně červeného zabarvení jodem již amylodextrin ß 

 a částečně i erythrodextrin obsahoval. 



Sledujeme-li tyto jodové reakce, přicházíme k pře- 

 svědčení, že invertin na škrob tím způsobem účinkuje, 

 že vytvořuje z něho nejprve amylodextrin pak teprve 

 dextrin a posléze cukr, že účinkuje tudíž tímtéž způ- 

 sobem jako jiný ferment beztvarý — diastas. 



Dle pokusů mých vytvořuje invertin za nižší nebo 

 obyčejné teploty hlavně jen amylodextrin a z tohoto 

 dextrin, málo však z tohoto cukru; škrob samotný nebo 

 v uváděné deriváty již změněný mění se nejrychleji až 

 v culcr teprve při teplotě vyšší nejlépe pak při 50° C. 



Bližších studií však třeba ještě k stanovení jakosti cukru, který 

 tuto se vytvořuje. Dle všeho bude to as maltosa. Při pokusech 

 svých počítal jsem cukr ten — Fehlingovu tekutinu redukující — 

 co invertní, zůstavuje vypátrání vlastní povahy cukru toho dobám 



*) Beiträge zur näheren Kenntniss der Stärkegruppe. 



