258 



S0 3 17-740 13-730 



Si0 2 8-473 . 8-228 



iV 2 5 792 sledy 



P 2 O s 0-490 ? 



Cl 6-669 6-410 



FeA 0.969 \ 



Ál 2 3 1-707 P 847 



CaO 45-405 50-400 



MqO 8-223 10-810 



Na 2 7-234 ? 



K 2 6-390 ? 



NH 3 ...... 0-022 sledy 



Tvrdost 5-697° něm. ... . 6'553° něm. 



Látek kalících 32*110 ? 



ústrojných a těkavých 29-082 ? 



neústrojných a netěkavých . . . 3*028 ? 



Vývody závěrečné. 



Porovná-li se složení vody Labské čerpané v týž den a v tutéž 

 dobu jednak uprostřed řečiště a jednak blíže břehu levého, vyjde 

 na jevo, že voda pocházející ze středu řečiště menší hodnoty vy- 

 kazuje pro výparek sušený i žíhaný, pro kyselinu dusičnou i kysli- 

 čníky: železitý, hlinitý, vápenatý a horečnatý, vody blíže břehu čer- 

 pané, kdežto hodnoty pro ztrátu žíháním, kyselinou fosforečnou, chlor, 

 žíraviny a čpavek jen nepatrných jeví odchylek; za to vyniká 

 voda prvá co do množství kyseliny sírové a křemičité nad vodou 

 druhou. — Voda čerpaná uprostřed řečiště byla tudíž měkčí 

 a co do složení lučebného čistší vody čerpané blíže břehu. Ze pak 

 voda tato menší podíl látek kalících obsahovala nežli ona, vysvětluje 

 se prudším proudem či tokem uprostřed řečiště, kterážto okolnost 

 překáží vylučování rozptýlených ve vodě látek. 



Různost ve složení vody čerpané uprostřed řeky a poblíže 

 břehu lze objasniti jednak okolností, že voda řek blíže břehu větší 

 měrou se znečisťuje přítoky ze závodův průmyslových a z obcí 

 větších a menších a jednak okolností, že vtékají při březích do řek 

 na místech mnohých vody spodní aneb i pramenité, o čemž jsem se 

 nejednou přesvědčil. Tento druhý případ nepochybně v platnosti 

 trvá při vodě Labské v místě, kde byla čerpána pro rozbor vytknutý. 



