262 



pupenu do mediány za matečný list a 4) že pupen v úžlabí záhad- 

 ného trnu má orientaci prvních šupin neodvislou od prvního trnitého 

 phyllomu. 



Ta okolnost, že nikdy nenalézáme onen pupen něco dále z úžlabí 

 trnu vyšinut, jak to zhusta u serialních pupenů bývá, svědčila by 

 také tomu, že trn tento náleží co list k svému úžlabnímu pupenu. 



Podivné jsou serialní pupeny a větve u Clematis recta. 

 Větve rostliny této přechází na konci v bohatě rozvětvené květenství. 

 Květní větve stávají pak velmi často serialně dvě nad sebou v úžlabí 

 listu; mladší jest dolejší. A mezi těmito větvemi nalezl jsem také 

 případy, že nad dolejší větví a i pod ní seděl jeden malý serialní 

 pupen (obr. 9.). Poněvadž z pravidla všechny větve rostliny této na 

 spodu svém malé serialní pupeny chovají (které se ale zřídka dále 

 vyvinují), mužem si vykreslený případ mysliti tak, že pod každou 

 velkou větví ještě na druhém stupni jeden serialní pupen povstal. 



U různých druhů rodu Verbascum povstává v úžlabí listenů 

 pravidlem více serialních květů, z nichž nejhořejší u V. phlomo- 

 ides a jiných opět v úžlabí svých příčných listénců jiné serialní 

 pupeny chovají, tak že pak z úžlabí matečného listenu celá skupina 

 květů vyniká (obr. 12). Něco podobného jest také u některých druhů 

 rodu Forsythia. Tyto tvoří dlouhé pruty letní, jež mají v úžlabí 

 až 5 pupenů. Tři z nich jsou serialní, dva ale dceřiné postranní 

 k prvnímu serialnímu sedíce za jeho prvními šupinami. 



U Verbascum Lychnitis nalezl jsem také zvláštní případ, 

 že seděly malé serialní pupeny po jednom nad i pod úžlabní větví. 



Jako příklad vývinu pupenů serialních poslouží nám nejlépe 

 obyčejný akát (Robinia pseudoacacia). 



Na letních bujných výhoncích akátu nalézáme v úžlabí více 

 méně vyrostlé větévky úžlabní, jichž první list padne přiměřeně zá- 

 konu dvouděložných stranou mediány. Větévka tato sedí těsně v úžlabí 

 listu a pod ní ani nad ní není viděti žádného pupenu (obr. 7. c). 

 Prořízneme-li ale stlustlou basi listu podpůrného (obr. 7. b), spa- 

 tříme v dutině řapíka chlupy hustě vyložené seděti v mediáně ještě 

 2 — 3 pupeny serialní k větévce v úžlabí stojící. 



Vznik pak pupenů děje se postupně takto: Na velmi mladých 

 koncích prutů letních, kde ještě čepel listu není vyvinuta a kde basis 

 řapíka není ještě stlustlá (obr. 1) sedí maličký pupenec přímo v úžlabí; 

 pod ním není ještě ani dutiny nějaké ani pupenu serialního. Dalším 

 vzrůstem povznese se úžlabní pupen na krátké stopce z úžlabí (obr. 2.) 

 a na spodu jeho mezi basí řapíka matečného listu utvoří se malá 



