275 



35. 



O variacích vzrůstu a rozvětvení rulíka 

 (Atropa Belladonna). 



Přednášel prof. dr. Lad. Čelakovský dne 31. října 1884. 

 (S 1 tabuli.) 



Měl jsem letos čas a příležitost proskoumati do podrobná morfo- 

 logické poměry vzrůstu a jmenovitě rozličné variace jejich u rulíka. 

 Na hoře Bělči mezi Chudenicemi a Švihovém v pasekách roste v hoj- 

 nosti. Jméno rulík této rostliny tam neznámo, říkají mu Šalamoun 

 (nepochybně jméno to přeneseno ze šalamounka, Aconitum, rovněž 

 jedovatého na Atropu)*). V hlavních rysech jsou morfologické poměry 

 tyto ovšem již - dávněji známy, zejména od Wydlera**) uveřejněny, 

 avšak srovnávací ohledání mnohých jednotní kůposkytuje ještě leccos 

 nového, ostatně vloudil se do výkladu Wydlera, tohoto jinak bystrého 

 morfologického pozorovatele omyl, jejž musím tuto opraviti. Také 

 nebyly posud uveřejněny podrobné diagramy, které tuto podávám. 

 V jazyku českém krom toho o těchto věcech ještě nikdy nebylo 

 psáno. Ze všech těchto příčin nebude tato moje zpráva nadbytečnou. 



Listy stojí na lodyze namnoze dle 3 / 8 , na slabších lodyhách 

 také dle 8 / 5 . 



Na vrcholku lodyhy jsou nejhořejší listy v různém počtu (3—7) 

 velice sblíženy, nahloučeny; nejhořejší 3 neb 2, zřídka jen jeden, 

 mají mohutné úžlabní prýty, na kterýchž jsou na tentýž způsob, jak 

 to u Borragineí nacházíme, vysoko, namnoze až k nejbližšímu roz- 

 větvení a až k nejdolejšímu listu úžlabního toho prýtu povynešeny 

 čili vzhůru pošinuty. V tyto dvě neb 3 větve s pošinutými 

 mateřskými listy se lodyha jako vidličnatě rozděluje, nazveme je 

 tudíž vidlovými větvemi čili krátce vidlovkami, a sice vi- 

 dlovkami prvotními, abychom je od vidlovek druhotních, ve které 

 se podobným způsobem samy často rozdělují, rozeznávali. Konečný 

 květ lodyhy mezi třemi vidlovými větvemi, čili ve vidli trojvětevné, 



*) Bobule rulíkové jeví své otravující účinky toliko ve větším množství požité. 

 Jednotlivé plody jsou neškodné a tamnější lesníci mi pravili, že jich jedno- 

 tlivě k občerstvení svému požívají; ano tamní bájný tvrdil, že až i devět 

 bobulí (?) bez uškození prý pojedl. 



**) Wydler: „Über die symmetrische Verzweigungsweise dichotomer Inflore- 

 scenzen" ve Flora 1851 str. 406 a „Morphologische Mitteilungen" 1859 

 str. 17. 



18* 



