280 



s normální divergencí kališní list první, pak druhý atd., takže ka- 

 lišní list čtvrtý stojí nad lupenem prvním, prázdným, a kališní list 

 pátý nad lupenem druhým, pošínutým. Tento konečný květ jest opět 

 na stranu zatlačen mohutným prýtem k lupenu druhému úžlabním, 

 kterýž dle zákona výše vytčeného v prodlouženém směru prvého 

 prýtu prvotní vidlovky vyrostl. Stojí tudíž konečný květ 

 v úhlu mezi mateřským listem B (totiž B 5 i J5 6 ) a prvním prázdným 

 listem svým 6 X , blíže k tomuto a jeho insercí z větší části jsa kryt. 



Porovnáme-li ještě postavení obou lupenů k mateřskému listu 

 s postavením obou prvních listů na třílistém prýtu téhož stupně 

 (v úžlabí listu B), na př. v obr. 1. a v obr. 2. neb 7., vidíme, že 

 není v obou případech úplně stejné. Na dvoulistém prýtu připadá 

 list první k jedné straně mateřského listu, na třílistém však více 

 na zad. List 3. na třílistém prýtu stojí po druhé straně mateřského 

 listu; na dvoulistém prýtu pak první kališní lístek, jenž jest tuto 

 listem třetím, připadá více ku předu. Museli bychom cyklus tří 

 listů v obr. 2. v opačném směru jich spirálky otočiti asi o 45°, 

 abychom obdrželi postavení na dvoulistém prýtu jak na obr. 1. 



Čím se vysvětluje tato odchylka, tato nestejnost v postavení prv- 

 ních dvou neb tří listů v obou případech? Postavení listů není pouze 

 výraz abstraktního ideálního zákonu, stojícího mimo hmotu rostliny neb 

 nad ní, nýbrž závisí od jistých vnitřních a částečně (na př. tíže) i vněj- 

 ších příčin. Panujíť tu, jako ve hmotě vůbec, statické a dynamické 

 zákony; mechanické síly v rostlině tíhnou k rovnováze: toť statika 

 morfologická. Jestliže se třetí list rostliny vyvinuje v statný lupen, 

 jenž má jako druhý list silný prýt ve svém úžlabí, tedy bude mor- 

 fologická rovnováha, budou-li oba ty listy a jich prýty státi stejno- 

 měrně po obou stranách listu mateřského; list první, jenž jest malý 

 a bez prýtu úžlabního, musí pak vznikati na zadní straně svého 

 prýtu naproti listu mateřskému. Jsou-li však pouze dva lupeny 

 a třetí list vyvinut pouze jakožto menší kališní lístek na oslabené 

 ose ve květu, tedy si onyno dva lupeny budou držeti rovnováhu po 

 stranách listu mateřského a první kališní lístek připadne více ku 

 předu. 



Wydler ve smyslu starší školy morfologické podobné ohledy 

 neznal, nýbrž vida na prýtu dvoulistém oba listy po stranách listu 

 mateřského, měl za to, že také na prýtu třílistém musí první dva 

 listy totéž postavení míti, pročež právě list na zad stojící, list y, za 

 třetí měl. Ostatně jest přece také rozdíl mezi postranním postavením 

 listů b í a ž> 2 na prýtu dvoulistém a listů 6 2 a b 3 na prýtu třílistém, 



