291 



Na pohled jednotvárný kraj ten chová v sobě mnohé zajímavé 

 poměry geologické, jež podrobněji vylíčiti hodlám. 



Především cítím se však povinna všem pánům, jež práci mou 

 radou i skutkem podporovali, nejvřelejší díky vzdáti. Jsou to pp.: 

 prof. dr. Ant. Fric, prof. dr. H. B. Geinitz v Drážďanech, prof. dr. 

 Jan Krejčí, prof. dr. Ott. Novák, assist. Fil. Počta, assist. dr. J. Ve- 

 lenovský, asist. V. Weinzettl, dr. J. N. Woldřich ve Vídni. 



Severní část výšiny mezi Lovosicemi, Čížkovicemi a Lukavcem 

 pozvolna se z roviny Labské zdvihá. Ostřeji oddělena jest na straně 

 západní, proti Čížkovicům, svahem, jenž až 10 m nad potok Modlu 

 se vyzdvihuje. Příkrý jest její svah na straně východní, kde strání 

 až přes 30 m vysokou z roviny Labskooharecké vystupuje a z daleka 

 viditelnou se stává. K jihu a jihovýchodu vystupuje vždy výš a výše, 

 přecházejíc ve střední část výšiny Brozanské, z níž mezi Siřejovicemi 

 a Keblicemi pnou se Keblický vrch (Humberg) a Větrník se zámkem 

 Činklů z Lovosic. 



Rovina Labskooharecká dosahuje asi 140 — 150 m n. m. Úpatí 

 výšiny naší, podél potoka Modly, 162 m (u Čížkovického lomu) až 

 151 m (v Lukavci). Střední část krajiny mezi Čížkovicemi, Sulevi- 

 cemi a Lukavcem prohloubena jest údolím, jež od jihovýchodu ku 

 severozápadu směřuje. Povstává ze dvou malých dolíků, z nichž 

 prvý severozápadně, druhý severně od Siřejovic ve výši 180 m n. m. 

 počínají. U Sušárny (169 m n. m.) se oba v jedno spojí. Údolí 

 se vine kolem kníž. Švarcenberského lomu Sulevického (157 m n. m.) 

 a do údolí Modly, asi půl km východně od Sulevic, se ústí. Údolím 

 tímto rozděluje se kraj řečený v západní a východní. Největší výše 

 v obou, pokud do mezí tohoto pojednání spadají, jsou: v západní, 

 při cestě Čížkovickolukavecké, 178 m n. m., ve východní, vrchol 

 čedičového kopečku při téže cestě, as 1 km na východ od Sušárny, 

 185 m. n. m. 



Silnice Lovosickolibochovická jde od severu k jihu středem 

 výšiny. Při cestě Čížkovickolukavecké nalézá se velký opukový lom 

 u Cížkovic a u Lukavce. U cesty, která od Sulevic k Čížkovickému 

 lomu vede, nalézá se hluboký lom Hilerův a několik opuštěných. 

 Cesty, které od Cížkovic, Želchovic a Siřejovic do Lukavce vedou, 

 zarývají se na východním svahu u Lukavce v rokle až 10 m hluboké 

 a odkrývají tak mocné polohy diluvialních vrstev zdejších. Křídlo 

 státní dráhy z Lovosic do Libochovic vine se kol silnice Lovosicko- 

 lounské až do Sulevic. Odtud přechází po vyšším náspu údolí 

 Modly. U Hrnčířova mlýna dotýká se poněkud výšiny opukové, 



19* 



