293 



v rozsáhlém lomu Hilerovém u Hrnčířova mlýna a v lomech Cinklo - 

 vých u čížkovic. 



Palaeontologické poměry vrstev těchto jsou velmi zajímavý. 

 Opuky ty vykazují množství nejvýznačnějších skamenělin z oboru 

 vrstev Teplických a mnohé vzácné pro český útvar křidový. 



Z rozsedlin prýští se tu a tam dosti čisté vody, která na ně- 

 kterých lavicích bývá nadržána. 



Opuky Teplické pokryty jsou po celé výšině štěrky a hlínami 

 diluvialními a vycházejí pouze na úpatí kolkolem výšiny na povrch. 

 Zvláště je pozorujeme od Lukavické cihelny kol Modly až ku cestě, 

 která ku Činklovským cihelnám u Lovosic vede, pak od Sulevic podle 

 cesty, která vedle Modly jde k Ůížkovickému lomu. 



Pro množství kysliČníka vápenatého užívá se opuky ve všech 

 lomech dobyté ku pálení vápna, pouze v Hilerově lomu, kde nejpev- 

 nější poměrně lavice se nalézají, užívá se opuky též ku stavbě. 



Abychom podrobněji poznali vlastnosti zdejších vrstev Teplických, 

 proskoumejme postupně místa, kde vrstvy ty jsou nejpřístupnější. 



1. 



Asi 1 km západně od Lukavce, po pravé straně Modly, nalézá 

 se ve stráni opuštěný lom, v němž je tento postup vrstev (s pří- 

 slušnou mocností a výškou nadmořskou): 



157*6 m n. m. 



Alluvium. 





0-2 m 



Diluvium 



Štěrky hrubé (místy žlutou hlínou 







kryté) , 



04 „ 



Křída. 



Šedá opuka pevnější , , , . . 



20 „ 



Vrstvy 



Modravá opuka drobivá v pecky 





Teplické. 



nebo kousky rozpadlá . . . . 



4-0 „ 



151'0 m n. m. 

 (Hladina Modle). 

 Skameněliny jsou v opukách těch dosti četné. V pevnější 

 vrstvě objevují se tu zejména : 



Terebratula semiglobosa Sow. 

 Rhynchonella plicatilis, var. Cuvieri ďOrb. 

 Terebratulina gracilis Schl. 

 Spondylus spinosus Goldf. 

 Micraster cor testudinarium Goldf. a j. 

 Od tohoto lomu až k cihelně Lukavické nalézaly se druhdy 

 vápenky, v nichž opuka z této stráně se pálila. 



