300 



Libochovické, spatříme ve vzdálenosti as půl km za potokem Modlou 



polní cestu v právo do lomu vedoucí. Složení vrstev jeví se tu 



takto *): 161 m n. m. 



Á11 . í Ornice černošedá, štěrkem spodním 



Alluvium, i , v , r _ _ 



pomisena 03 m 



Jemný písek žlutošedý s vodorovnými 

 vrstvičkami drobného štěrku . . 3'0 „ 



Hrubý štěrk s týmž pískem . 0.5 až 1*0 „ 



Opuka drobivá, šedá s modravými 

 skvrnami anebo modravé se šedými 2*0 „ 



Poněkud pevnější, jinak s předešlou 

 se srovnávající .... - . . . 4-0 „ 



Křída. 



Vrstvy 



Teplické. 



150-7 m n. m. 



Na drobivé opuce spočívá zde hrubý štěrk tak jako v cihelně 

 Lukavecké. Poněvadž výška nadmořská drobivé opuky v lomu Sule- 

 vickém a v cihelně Lukavecké, jež mají vodorovnou polohu, je táž 

 a ráz geognostickopalaeontologický také týž, poznáváme z toho, že 

 opuka drobivá v lomu Sulevickém shoduje se s opukou v cihelně 

 Lukavecké. Nižší, něco pevnější opuka souhlasí se spodní v cihelně 

 Lukavecké, kterou podrobně poznati, neměli jsme tam příležitost. 

 Také na plochách rozsedlin hojně limonitu potaženo. Vápenec vlák- 

 nitý v rozsedlinách často se objevuje. Ani pecky limonitové, pro- 

 měnou pyritu povstalé, nechybí. 



Otřeme-li kartáčem opuku ve vodě změklou, obieví se na po- 

 vrchu četné drobné skameněliny, jmenovitě foraminifery. Z opuky 

 pálí se vápno v kníž. cihelně „U tří křížků" blíže Lovosic. V pev- 

 nější opuce vyskytují se tyto skameněliny: 



Ryby: 

 Zuby rybí (vz.). 



Hlavonožci : 



Ammonites peramplus Mant., jádra (vz.). Jeden exemplár měl 

 až 4 dm v průměru. 



Scaphites Geiuitzii ďOrb., jádra (vz.). 



*) Průřez tento vztahuje se ku východní části lomu k výšce 161 m n. m., 

 kdež se před třemi roky pracovalo. Nyní pracuje se více na západ, blíž 

 cesty Sulevické a tu jest mocnost štěrků menší. 



