r »u-öLlie. — Marin- avleiringer i Dninlerla. 



er gjort ved beregning merl den midlere stigningsgradient for 

 Helgeland, 0.9 m. pr. km. lodret isobasernes retning (Vogt, 

 Über die schräge Senkung etc., Norsk geol. tidsskrift 1907). 



Terrasseflater som de nævnte dannes i nutiden paa ste- 

 der, hvor rindende vand fører frem tilstrækkelig store mæng- 

 der av sedimenter til deres opbygning, eller hvor der er ældre 

 avleiringer, som kan vaskes ut. Bygningen varer antagelig, 

 til den øverste flate er kommet op i havets niveau ved lav- 

 vand. Den øverste terrassen* ate ved Bjeldaanes er derfor sand- 

 synligvis dannet, da strandlinjen her laa i en høide av knapt 

 170 m. o. h. Dette er imidlertid ikke høiden av den øver- 

 ste marine grænse efter den sidste istid. Ved overgangen 

 fra sænkning til stigning under landets største neddykning 

 maatte nemlig strandlinjen i længere tid ligge i samme ni- 

 veau, og man skulde da vente at finde stranddannelser fra den 

 tid; men saadanne tindes ikke i høiden 170 m. o. h. Kom. 

 mer man derimot 40 m. høiere til 210 m. o. h. er der paa 

 flere steder heldende flater av vasket løsmateriale, som ikke 

 godt kan være noget andet end strandvolde. En saadan strand- 

 vold er den flate, hvorpaa den høistliggende av de østre gaarde 

 paa Bjeldaanes er bygget. Med svakt fald mot dalen stryker 

 den vestover langs fjeldet, skaaret op av bækkeløp i en række 

 lave rygge, lodrette paa dalens længderetning. Den nævnte 

 gaard ligger i en høide av 2u7 m. o. h. ; men voldene naar 

 noget høiere op. Dette er ikke den eneste strandflate. Gaar- 

 dene nedre Hjertaasen ligger paa en flat gruskegle, som er 

 lagt op av Messingaaen og altsaa er en deltadannelse fra den 

 tid, da den marine grænse laa ved gaardene eller kanske no- 

 get høiere oppe i en høide av mindst 210 ni. o. h. 



Andre steder i Dunderland sdalen er der lignende forhold. 

 I Grønfjelddalen ved Gronfjekl og Rabben synes der at være 

 rester av en deltadannelse som den ved Hjertaasen i tilsva- 

 rende hoide over havet. Under landets storste neddvknins: 



Bandsynligvis dalen her fy ldt med grove sedimenter til en 



