6 Tromsø Museums Aarshefter 31 & 32. — 1908-1909. 



Fra yngre jernalder: 



Sverd og øks fra Lurøy (se nedenfor fortegnelse over 

 oldsaker indkommet til Tromsø museum 1908). 



Skibsanker, søm og andre levninger av et skib (Norske 

 Fornlevninger, s. 683), fundet paa Lurøy. Fra Knarosvik 

 ved Lurøy: øks, spyd og en jernstang (Tromsø museums 

 aarhefter 26, s. 173). 



Ravperle fra Klippingvaag (Aarsb. 1877, s. 47). 



Yævspyd og hvalbensplate, nu i Bergens museum (N. 

 F. s. 683), fundet paa Hestmandø. Fra samme sted: Sverd 

 paalstav, ljaablad, spyd og øks (Aarsb. 1874, s. 41). 



Sverd, øks, kniv, skjoldbule fra Kvarøy (Tr. mus. aarsh. 

 26, s. 42). Et andet vaabenfund fra gaarden, nu i Bergens 

 museum (Aarsb. 1878, s. 315). 



Avbrutt sverd, hank av jern, nu i Bergens museum 

 (N. F., s. 683). Perler, litet økseblad, broncenøkkel, 2 knin- 

 blad fra Onø (Aarsb. 1892, s. 102 fig). 



Lurøy nævnes som kirkesogn hos Aslak Bolt ca. 1432; 

 men det er sandsynlig at der har været kirke længe før. 

 Kirken nævnes senere i den „Trondhjemske reformats" av 

 1589. 1 Den var dengang og langt senere annekskirke til 

 Rødøy, og sognet hadde 47 bønder og 19 husmænd. Lur- 

 øen og Træna skulde betjenes av personel kapellan (dome- 

 stico sacellano) hos presten i Rødøy, og kapellanens ind- 

 tægter var alt andet end rundelige; reformatsen fastsætter 

 nemlig at sognepresten skal gi sin kapellan — „12 daler 

 og fri kost". 



1767 blir Lurøy med annekset Træna et eget sognekald, 

 men forenes atter med Rødøy i 1774 til 1822. Siden har 

 det været et selvstændig prestegjeld. Allerede ved reformat- 

 sens avfattelse 1589 ønsket autoriteterne egen prest for disse 

 to sogn. De uttaler nemlig: 



1 Kgl. norske vid. selskabs skrifter i det 19 aarh. I s. 415. 



