96 Tromsø Museums Aarshefter 31 & 32. — 1908-1909. 



b) beitesten av hvit kvarts, 9 cm. lang, 4 cm. bred, 

 fint slipt; enderne ikke saa spidse som paa de almindelig 

 forekommende. Den fandtes ikke nede i graven, men ved 

 rosens kant tæt nedenfor gjærdet (1913). Ældre jernalder. 



16. Langhaug, 6 skridt syd for 15. 8 m. lang, 4 m. 

 bred, 50 cm. hoi, bygget af sten og delvis dækket av et 

 lyngbevokset jordlag; muret grav, 3 meter lang, 79 cm. 

 bred. De fleste dæksten er borttat. I graven benrester av 

 ubrændt lik samt levning av næver, som har ligget over 

 liket. Der fandtes: 



a) Knoppen av en stor bøilespænde av bronce, lik 

 knoppen paa spænden i aarsb. f. 1896, s. 4, nr. 1, samt en 

 jernstump (1914). Æ. j. 



17. Rundhaug 6 skridt sydøst for 16. 5 meter i diam., 

 men ikke hoiere end terrænet omkring den. Der er visst 

 en del sten borttat av den; bygget av sten med muret grav 

 uten dæksten. Benrester i gruset. 



De tre sidstnævnte hauger ligger den ene nedenfor 

 den anden i det skraanende bakkeheld. 15 øverst ved 

 gjærdet, 16 i midten, 17 nederst. 



18. Rundhaug, 7 skridt nordvest for 16. 4 meter i 

 diam., men litet høiere end jorden omkring den; har hat 

 muret grav; men det meste av siderne og alle dækstener er 

 borte. I graven benrester av ubrændt lik samt stykke av et 

 jernredskap med fal (spyd?) og en jernkrampe (1915). Æ j (?). 



19. Rundhaug ligger i „Skaret" ovenfor gjærdet. Den 

 er 6 meter i diam., 80 cm. høi, bygget av sten med skarp 

 fotkjede. Muret grav, men dækhellerne bortrevet. En 

 stump rustent jern. 



20. Rundhaug, 7 m. i diam., 1 m. høi. Den ligger 

 paa indmarken og er den næst vestligste — den vestligste 

 er i 1879 utgravet av hr. Horst — av de i aarsb. f. 1874 

 nævnte hauger som ligger ovenfor e — 1, og som nu er 

 undersøkt under nr. 1 — 6. Haugen er bygget av sten og 

 jord og dækket av et græsbevokset jordlag. Den saa urørt 



