124 Tromsø Museums Aarshefter 31 & 32. — 1908-1909. 



stemmelser, der vistnok delvis er blit rettet i andre publi- 

 kationer, men som vil være meget vildledende, om nogen 

 muligens kunde komme til at benytte mit lille opsæt uten 

 at kjende disse rettelser, og for en moderne zoogeograf er 

 jo feilagtige artbestemmelser værre end aldeles ingen. 



Jeg har ved flere anledninger fremholdt betydningen 

 av et nøiere kjendskap til faunaen i den arktiske skjær- 

 gaard, som efter min mening engang kan levere et vægtigt 

 bidrag til løsningen av det aktuelle spørgsmaal om natur- 

 forholdene i det nordlige Norge i interglacial tid, og tror 

 derfor, at selv det mindste bidrag kan ha større værd, end 

 det man ellers vilde tillægge en slik liten faunistisk notis. 

 Det maa derfor være mig tilladt endnu engang — men 

 forhaabentlig ikke for sidste gang — at skissere min anskuelse 

 av visse elementer i den arktiske skjærgaards og kystrands 

 entomologiske fauna som relikter fra en interglacial periode, 

 som i et vist tidsrum ialfald maa ha hat et varmere klima 

 end det nu raadende, og vel dertil i varighet hat større 

 utstrækning end den, der er hengaaet siden Norges sidste 

 varmeperiode i Tapes-tiden. 



Det vil umulig kunne undgaa en opmerksom iagttager, 

 som i længere tid har befattet sig med studiet av det nord- 

 lige Norges insektfauna, at der langs kystranden nordenfor 

 polarkredsen og paa øerne findes visse arter, og deres tal 

 forøkes ved hver ny ekskursjon, som enten utelukkende 

 synes at forekomme her eller i høiden kun naar et kort 

 stykke op langs elvedragene i de store flate dalfører. Naar 

 bortsees fra endel arter, som overalt ved sit levesæt er 

 knyttet til havstranden, og av disse er der baade sydlige 

 (boreale) og arktiske former, er det næsten utelukkende 

 boreale arter, som under sydligere bredder ikke har noget- 

 somhelst maritimt anstrøk, men er likesaa utbredte i tørre 

 kontinentale klimater. Det spørgsmaal vil da uvilkaarlig 

 stille sig i forgrunden: Hvorfra stammer disse boreale 

 former, som ofte saa litet synes at harmonere baade med de 



