Sparre Schneider. — Hillesø, et litet supplement. 133 



og vanskeligheterne kan synes omtrent uovervindelige, men 

 de er altsaa blit overvundne, og saa skal vi forsøke at 

 forestille os, hvordan spredningen maa være foregaaet. 



Da ingen tjenende aander hadde etableret luftskibsfart, 

 det maatte da være, at en skypumpe sopede forskjelligt 

 med sig og tømte indholdet utover en av naboøerne, saa 

 har våndet været den eneste transportvei. Da vor Carabus 

 ikke frivillig betror sig til det vaate element, maa den ved 

 et uheld falde ut, saa maa en gunstig strøm bære den 

 avsted, og et saa seiglivet dyr kan vel altid klare en kilo- 

 meter eller to, navnlig hvis det underveis finder et drivende 

 objekt, f. eks. en tangvase, som det kan bjerge sig op paa. 

 Er den saa lykkelig landet i fjæren paa en av naboøerne, 

 saa er dog sagen ikke hermed avgjort, vi maa atter for- 

 utsætte et av to usædvanlig lykkelige tilfælder. Enten maa 

 det være en befrugtet hun, som endnu ikke har lagt sine 

 egg, eller ogsaa maa et individ av hvert kjøn omtrent 

 samtidig ha gjort reisen og hat det merkelige held at træffe 

 hinanden inden et vist kortere tidsrum, thi disse dyr lever 

 neppe mere end én sæson. Er læseren med"? Hvor mange 

 gange indtræffer disse lykkelige kombinationer i et aar- 

 hundrede, i et aartusinde, hvor mange individer er ikke 

 gaaet tilhavs uten at naa noget maal? Og dog finder vi 

 vore Carabus og Cychrus utover den hele skjærgaard, fra 

 det sydlige Helgeland til op imot Nordkap, indtil 2 og 3 

 arter paa én ø, og man maa vel gi mig nogen ret til at 

 forutsætte en hel og meget lang geologisk periode for at 

 kunne forklare den store utbredelse av dyrarter, hvis 

 spredning har saa store vanskeligheter at kjæmpe mot. 



For at veie alle muligheter, kunde man tænke sig ut- 

 bredelsen foregaat under andre nivaaforholde, som i høi 

 grad vilde lette spredningen, hvis landet altsaa har ligget 

 saa meget høiere, at de grundere sund laa tørre som lave 

 eid. Herved vilde en stor del av de nærmeste øer som 

 halvøer hat forbindelse med fastlandet, og de fjernere delvis 



