190 Tromsø Museums Aarshefter 31 £ 32. - 1908-1909. 



i mange tilfælder den samme som vedkommende hydroide, 



bryozo o. I., paa hvilke de gjerne er Tiestet. Hertil kommer, 

 at de som oftest sitter klemt ned i furer og fordypninger 

 i underlaget, saa de næsten ser nt som en integrerende 

 del av dette — bare saavidt med den øverste del fri. Ialminde- 

 lighet vender de sine aapninger samme vei (fig. 1). men disse 

 kan sandsynligvis like godt peke nedad (fig. 3) som opad. 

 I alle tilfælder er individerne selvstændige og helt adskilt 

 fra hinanden (fig. 1): jeg har ikke nogen gang kunnet paa- 

 vise forbindelse mellem dem — og nogen saadan har vel 

 neppe været tilstede hos de under navnet Filellum expansion 

 beskrevne eksemplarer: det er kun naar individerne sitter 

 meget tæt, at der kan opstaa saadanne falske billeder. 



Den typiske sjøgronne farve er jo heller ikke nogen 

 „hydroide-farve*. denne farve gjør dem — saaledes f. eks. 

 hos de eksemplarer som er avbildet paa fig. 1 — meget 

 lette at skjelne fra underlaget: man gjenkjender den flaske- 

 formige habitus som er typisk for Folliculina. Hos enkelte 

 har jeg iagttat, at hylstrene liksom er „limet" til under- 

 laget ved et tvndere, chitinagtig stof: det vises imidlertid 

 lettest, naar man ser dem ret fra siden (fig. 4 og 5) og er 

 uten tvil det samme som er vist hos Stein (9, pl. 12) og 

 Kent (4. pl. 29): men jeg har i denne foreløbige notis ikke 

 villet henføre til noget bestemt species: dette har heller- 

 ikke Broch (1. pag. 160) gjort, idet han i en note fastslaar, 

 at det her ikke dreier sig om nogen hydroide: jeg har 

 saaledes fund et dette bekræftet: men en nærmere utredning 

 tør være paa sin plads for en bestemt henløring i systemet 

 i forhold til den av 0. F. Muller (7) beskrevne Vorticella 

 ampulla — altsaa Folliculina ampulla ((). F. Müll.). 



Variationerne kan nemlig være store, og jeg har derfor 

 her foreløbig nøiet mig med at medta dem, der sandsynligvis 

 tilhører samme sp. Disses variationer vil let ses av fig. 1 — 7. 



..Halsens" diameter er overalt nogenlunde ens: men 

 lænaden svnes at være noaet variabel f. eks. ganske kort 



