Den nord-norske fjeldbygning 5 



b. Don indre orœkke. 



Denne stiger op fra de longitudinale sundløb, som 

 skjær sig frem meil em ørækken (a) og fastlandet. Her træ- 

 der den frem effcer enkelte mere samlede små-grupper. Til 

 denne afdeling henhører Rollen-ø og And or g-o i Ibestad præ- 

 stegjeld, Dyrø i Tranø præstegjeld, Tromsøen, den nordenfor 

 samme liggende Ren-ø, den lille og lave o Karlsø, Ul-ø, Kå- 

 o-en, Skiærvø samt den i nærheden af samme liggende Hauk-ø, 

 — og endelig ndenfor Tromsø amt ■ Stjern-ø, Seiland og Ham- 

 merfest-Kvalø i Vest-Finmarken. Hvad de sidstnævnte øer 

 angår, så kunne de imidlertid geologisk som orografisk ma- 

 ske ligeså snart være at henføre til a ("'delingen (a). Det sam- 

 me gjælder også den store Bergshalvø ndenfor det lave Alt- 

 ejd. Rollen ø skyder op i tvende parallelløbende fjelddrag, 

 der skyder sig frem i retning fra nv mod so indbyrdes ud- 

 skilte ved Skibsvandets åbne dalføre. Det sydvestlige drag, 

 der i stejle nøgne styrtninger falder ned mod Tjeldsundet, 

 rar i Rolla en højde af omkring l )( .!()<)' (910 m.). Det nord- 

 østlige drag når i Drangen sin største højde med 3260' (1023 

 m.). 



Andorg-ø bygger navnlig eft er sin nordøstlige og østli- 

 ge side et højt og vildt fjeldparti, der i stejle styrtninger 

 falder ned mod Astafjorden. Kraker-øtinden — den højeste 

 af de her fremspringende alpetinder — når en højde af 4080' 

 (1280 m.). Rollen og Andorgø udskilles fra fastlandet ved 

 et bredt sundløb, den såkaldte Astafjord. Dyrø bygger et la- 

 vere fjelddrag, der når sin største liojde i Bergsheja med om- 

 kring 1800' (565 m.) 



Tromsø stiger op i lave åsdrag, der i Stakkevoldsåsen 

 når sin største højde med omkring 500' (157 m). 



Den omkring 30 kilom. lange Ren-ø når i den sydlig- 

 del den største højde med de op imod 3000' (i)41 m.) 

 højtstigende Renskarstinder, 



