Den nord-norske fjeldbygning 9 



Tjelsundet. T sin sydlige del afsætter fjeldpartiet en 

 række at omkring 4000' (1255 m.) højtstigende tinder. 

 Mod nordvest afsluttes det ved Blåfjeld 2890' (881 m.) 



2. Hojfjeldsgrnppen mellem Gravfjord og Gratangen. Den 



oplylder den hele halvø nid lem disse to f jorde og fal- 

 der mod syd ned til de lave fjeldmarker, der fore ned 

 til Ofoten. Fjeldtoppene nå lier i regelen en hojde af 

 mellem 3 à 4000', enkeltvis lidt over 4000' (1255 m.) 



3. Hojfjeldsgrnppen mellem Gratangen og Lavangen op- 

 fylder den hele halvø mellem disse to fjorde og når sin 

 største hojde i Storfjeld med 4100' (1288 m). Mod øst 

 afsluttes denne gruppe ved de indenfor Lavangsbotten 

 mere isoleret liggende Spandstinder, der nå en hojde af 

 4676' (1467 m). 



4. Snørken-draget mellem Salangsdal, Spanddal og det la- 

 ve ejde, der fra Lavangen forer over til bunden af Sa- 

 langen. I den sydlige del mod Spanddalen afsætter det 

 forskjellige mellem 3 å 4000' (941 å 1255 m.) højtsti- 

 gende toppe men går mod nord og mod vest mod La- 

 vangsejdet over i lavere åsdrag. 



5. Fjeldgrnppen mellem Lavangen, Astafjord og Salangen 

 er et højt vildt hygget fjeldparti, der stiger op i en 

 række af spidse tinder. Det når sin største hojde i 

 Eeittinderne 4093' (1284 m.) 



(). Det vidstrakte landparti, der fra Salangen med Sagf jord 

 Salangselven og Kohryggen breder sig nordover mellem 

 simdlobene mod vest og Bardoelven mod ost og som 

 mod nord falder ned mod Sør-Reisen og Ansvandets 

 brede hidsænkning, er stærkt indskåret dels ved for- 

 sk jell ige dybere dalfører og dels ved vide højfjeldsind- 

 sænkninger. Afdelingens egentlige højfjeldspartier bre- 

 der sig som et på en vis made mere sammenhængende 

 bælte fra det nordvestlige hjørne ved Sol bergsfjord i 

 sydøstlig retning tvertover landpartiet nogenlunde etter 



