Den norcl-norske fjeldbygning 13 



et mægtigt fremspring af det egentlige kjøldrag. Midt 

 i dette bækken rejser sig et højere åsdrag Omasvarre 

 til en højde af omkring 1800' (565 m.) 

 12. Den lange halvø, der fra det ovennævnte Malangsejde 



skjær sig frem i nord-vestlig retning mellem Malangen 



og Balsfjord, er ved det lave og brede Ytre-Malangs- 



ejde delt i en sondre og en nordre hovedafdeling. 



Effcer den sondre hovedafdeling rejser sig Natmåls- 



tinden og Skrefjeldets drag, der når sin største hojde i 



Natmaalstinden med 828 m. Fjeldpartiet falder stejlt ned 



mod Balsfjorden, mens det mod Malangen falder ned mod et 



bredt bakket lavland. 



Fjeldmassen efter den nordlige hovedafdeling er ved 

 dybe tværskar udskilt i følgende fjelddrag: 



Sletfjeldets drag, der fra Ytre Malangsejde sky- 

 der sig nordover indtil det transversale Nordskar. Det 

 hü r sin største hojde med omkring 3000'. Mod Balsfjorden 

 falder draget ned i ste jl ere afsatser, til den vestlige side 

 derimod til et bredt af lave houge og åsdrag gjennemsat 

 lavland, der furer ned over til Malangen. 



Kobbevågfjeldet, et isolent fremstikkende mindre fjeld- 

 parti mallem Nordskar og Bakkebyskar. Det når en hojde 

 af omkring 2400' (7.'):; m.\ 



Bentsjordtindens og Ansnestindernes høje fjelddrag, 

 der udfylder halvøens nordlige del fra Balsfjorden over til 

 Malangen og mod nord ligesom også nordvest mod Malan- 

 gen i regelen falder ned i stejle styrtninger. Disse fjeld- 

 parter ere indbyrdes udskilte ved Brokskaret. Bensjordtin- 

 derne stiger op til 40(H)' (1255). Ansnestinderne, der falder 

 i stejle styrtninger ned mod Malangen, når en hojde af 

 3208' (1006 m.). Mod syd gar disse fjeldpartier over i la- 

 vere fjeldhojder, der falde ned mod det ovennævnte under- 

 land, som fra Sletfjeldets vestside skjær sig ned mod Ma- 

 langen. 



