14 Karl Pettersen 



Den under c. hørende nordlige underafdeling fra 

 Balsfjordeidet og Baisfjorden nordefter er mod øst udskilt 

 fra Kjoldraget ved den lange i nord-sydlig retning indsky- 

 dende Lyngsfjord med dens sondre fortsættelse Storfjord. 

 Mod vest er den ved Tromsøsundet og Grøtsnnd ndskilt fra 

 afdelingen 1). Landpartiet gjennemskjæres på det nærmeste af 

 den i nord-sydlig retning indskydende Ulisfjord med dens 

 indre forla ngelse Sørfjord. Fra dennes 1 mul forer et kort og 

 lavt ejde Laksvandejdet over til Balsfjord. Herved deles 

 underafdelingen i tvende større halvoer nemlig Lyngs- 

 h alvøen mellem Ulfsfjord og Lyngen, og B red vik li al v- 

 ø e n mellem Ulfsfjord med Sørfjord på den ene og Tromsø- 

 simdet med Grøtsnnd på den anden side. 



Lyngslialvøen sky der sig fra Balsfj orde j det frem i 

 syd-nordlig retning gjennem en længde af 80 à 90 

 kilom. Ved den fra Ulfsfjorden i vest-østlig retning ind- 

 skydende Kjosfjord og det dertil knyttede korte og lave 

 Lyngsejde, der herfra fører over til Lyngenfjord, er Lyngs- 

 lialvøen ndskilt i tvende større halvoformige nnderafdelinger. 



Lyngslialvøen. gjennemsættes efter sin hele længde 

 af et mægtigt gahhrodrag, der skyder op i en nendelighed 

 af høje spidse of be iitilgjængelige tinder. En stor del af dis- 

 se nå op til liøjder af opmod 5000' (1569 m.) Dragets hoj- 

 este punkt er Jæggevarre, der stiger op fra den søndenfor 

 Lyngsejdet liggende afdeling. Den antages at nå op til om- 

 kring 6500' (2039 m.) og er således antagelig det nordlige 

 Norges hojest opsfigende fjeldtop. 



Mod nord afsliittes halvøen ved det bekjendte for- 

 bjerg Lyngstnen. 



B r e d v i k h a 1 v ø e n er ved det 20 kilom. lange 

 Bredvikejde, der med en knlmination af omkring 800' (93 m.) 

 fører fra Balsfjordens sidefjord Ramfjord over til den ytre 

 del af Ulfsfjorden, igjen ndskilt i to nnderafdelinger, der beg- 

 ge ere høje og bjergfulde. Fra den østlige afdeling, derfor- 



