Den nord-norske fjeldbygning- 23 



disse afdelinger orografisk også gå således over i hinanden, 

 at det kan være forbundet -med vanskelighed mere bestemt 

 at afgjøre, hvor grænserne lettest bor blive at trække. I 

 det hele og store er imidlertid fjeldpartierne inden afdelin- 

 gen c langt stærkere udstykkede og indskjæringerne derun- 

 der ikke alene forholdsvis langt bredere men tillige også dy- 

 bere. De mest bestemmende af disse somMålselv og Bardo- 

 elv vil inden af delingen c's område således ikke stige til større 

 højde o. h. end til omkring 250' (48 m.) Stærkt afvigende her- 

 fra er forholdet i så henseende langs effcer Kjøldraget. De 

 orografisk mere bestemmende indskjæringer er her sammen- 

 lignelsesvis trange og tillige stærkt stigende, idet de herun- 

 der forer opover til de østenfor Kjøldraget fra 1400 — 1900 

 (439 — 596 m.) højtliggende fjeldmarker. Fjeldpartierne efter 

 afdelingen c vil således stige op fra en på det nærmeste 

 horisontal grundflade, efter afdeling (1 derimod fra et mod 

 vest temmelig stærkt heldende skråplan. De indbyrdes Tid- 

 skilte fjeldpartier efter afdelingen c indtager i regelen et 

 sammenlignelsesvis mindre fladeindhold, og er samtidig me- 

 re uregelmæssigt strøet ud over området. Afdelingerne ef- 

 ter Kjøldraget ligger derimod i samme fortløbende række li- 

 gesom efter en snor optrædte perler. 



Som ovenfor fremholdt er flerheden af Kjøldragets for- 

 skjellige under af delinger så stærkt indskåret, at der her i 

 regelen ikke kan være tale om større mere sammenhængende 

 højplateauer. Det skal dog i så henseende bemærkes, atplateau- 

 dannelsen i regelen er stærkt fremtrædende overalt, hvor 

 overfladeforhqldene ere mere uberørte af de fornævnte ind- 

 skjæringer og højfjeldsindsænkninger. Højfjeldet træder så- 

 ledes herunder ofte frem som længdedrag med forholdsvis ret 

 brede plateauformige hojry gge, fra hvilke da de højere toppe 

 igjen kan stige frem. 



Kjøldraget efter de her omhandlede strøg afviger i en- 

 kelte retninger ganske væsentlig fra Kjøldraget fra Ofoten 



