De nord -norske fjeldbygning 2"> 



længde af omkrine,' 50 kil nm. Elven kan lier neppe have 

 større liojcle end mellem 1 a 200' (31 — 62 m.). 



c. Fjeldmarkerne østenfor Kjøldraget. 



Disse hygge et ai lavere åsdrag gjennemsat højplateau, 

 der fra Kjøl dragets østlige afhæng breder sig frem fra 

 Lønnes-javre (Lein-vandet) og don østlige ende af Altvandet 

 nordover efter strøgene langs rigsgrændsen. Som for nævnt 

 gå de her over i de svenske og rlnlandske Lapmarker og 

 længere nord over i fjeldmarkerne efter norsk Finmarken. 



Den anseelige fersk vandssjø Torne-træsk på svensk 

 side, — hvis vandspejl ligger i en højde over havn" a den af 

 345 m.*) og som med sin vestlige del skjær sig ind efter 

 Kjøldraget, — ligger ind under denne afdeling. Fra Torne- 

 træskens vestlige hjørne fortsætter fjeldmarkerne videre vest- 

 over på svensk side, indtil de her som en bred hotten hik- 

 kes straks vestenfor fjeldvandet Pajeb Njuora-javre ved høj- 

 fjeldspartier, der fyre over til Ofoten. Fra Torne-træskens 

 østlige del skyder fjeldmarkerne sig under langsommere stig- 

 ning ind over rigsgrændsen. breder sig her på norsk side frem 

 efter strøgene om Leinvandet og Alt-vandet (507 m. hojtlig- 

 gende) vestover til det østlige afhæng af Rokomborre, der 

 således danner Kjøldragets afslutning til denne kant. Lige 

 ved rigsgrændsen ved Lein-vandets østlige end*' rejser sig fra 

 fjeldmarken her det af granit hyggede åsdrag Kaivarre til 

 en hojde af omkring 2700' (847 m.) Fra Kai-varres top — 

 hvorpå grændserøs no. 278 er rejst og hvorfra en vid ud- 

 sige østover, sigtes i retning no. til n. til et på svensk side 

 liggende højere fjeld. Forøvrigt sees i østlig til nordlig ret- 

 ning intet højdedrag på svensk side, der når op til Kai- 

 varres højde. Fra Lein-vandet og Alt-vandet hreder fjeld- 

 markerne sig videre nordover på norsk side efter grændse- 



*) ('fr, den svenske Opmalings-kart over Norrbotten. 



