Den nord-norske fjeldbygning 27 



de fjeldmarker, der forer over til Reisendalen. Langs efter 

 Skibottens ovre lob rejser sig en række af åsdrag, der tem- 

 melig regelmässig nå liojder fra 3000 til 3500' (941—1098 

 m.) Imellem Kåfjorddal og Reisenelv træder højplateauet 

 frem med jevnere fiader. Her rejser sig lige ved rigsgrænd- 

 sen den isoleret liggende mægtige af gabbro byggede rjeldmas- 

 se Reis-dnoddar-Haldde op til en bojde af 4124' ^1294 m.) Fra 

 denne top, bvorpå grændseros no. 304 er oprejst, sigtes isydost- 

 lig retning til et på finlandsk side liggende fjel dparti, Gantes 

 gaisi der har omtrent lignende bojde som Reisduoddar-Haldde 

 og antagelig ligesom denne er bygget af gabbroartet sten.*) 

 Vandskillet m dl pm den Bottniske-bugt og Vesterhavet 

 er som ovennævnt at soge efter dette lavere liggende hoj- 

 plateau. Vasdragene, der herfra søge ned mod fjordene på 

 norsk side, må således folge dybe transversale indskjæringer. 

 Som ålme dalfører gjennemskjær disse det foranliggende Kjøl- 

 drag. 



Nedenfra opad vil de ovenomhandlede landstrøg findes 

 bygget af folgende geologiske hovedled: 



A. Urfjeldet (lanrentisk gneis med granit. 



B. Dividals-grnppen ] af kambrisk 



C. Balsfjordgrnppen \ og silnrisk 



D. Tromso glimmerskifergrnppe ' alder. 



E. Andoens jnra-afdeling. 



F. Kvartære dannelser. 



* 



) Tromsø amts orografi oi- nærmere omhandlet i følgende skrifter: 

 K. Pettersen: „Tromsø Amts Orograti'*. Trondhj. Vid. S. Skrifter 

 VnB. 1872. 



Den geografiske Opmaling „Beskrivelse af Tromsø Amt." Kri- 

 stiania 1874. lløjdebestemmelserne i foranstående afsnit er for 

 største delen hentet fra sidstnævnte beskrivelse eller Opmålingens 

 kart over Tromsø amt. 



