28 Kafl Pettersen 



Hertil kommer endvidere tildels svære masser af diorit 

 og gabbro. 



Geologiske bygningsforholde. 



A. U r f j e 1 d e t. 



Urfj eldet sky der frem i 2 forskjellige større af delinger 

 nemlig Indlands-graniten og Kyststrøgenes gneis-granit, hvortil 

 endvidere som en tredie afdeling komme mindre afdelinger 

 af Urfjeld, der stikke frem efter de mellem disse liggende 

 strøg. 



I. Indîaiidsgranit. 



Indlandsgraniten bry der frem efter Torne-træskens øst- 

 lige halvdel. Feltets vestrand skjær sig herfra frem i nord- 

 lig retning over rigsgrændsen, over det søndenfor Alt-vandet 

 liggende Gievne-javre, — videre frem efter Røgskar, der 

 østenfor Rokomborre fører fra Gievne-javre til Altvandet. 

 De op imod 8000' (941 m.) o. h. opstigende åsdrag om den 

 østlige ende af Leinvandet lige ved rigsgrændsen er op til 

 top hyggede af indlandsgraniten. Dette betegner den stør- 

 ste højde, hvortil indlandsgraniten — efter hvad hidtil vides 

 — når op efter grændsestrøgene mellem Norge og Sverige 

 og antagelig vil den heller ikke på svensk side tindes at stige 

 op til større højde o. h. Era Leinvandet til Alt-vandet ud- 

 breder granitfeitet sig videre nordover efter de østenfor Kjøl- 

 draget liggende fjeldmarker, der her fører over til Dividalen. 

 Graniten sky der sig her mod vest ind under Kjøl dragets se- 

 dimentære dannelser, og dukker frem under disse langt ned 

 efter den dybt indskårne Dividal, hvor den indtil 5 kilom. 

 ovenfor den omkring 600' (188 m.) højtliggende gård Fri- 

 hedsli bygger fjeldgrunden efter dalens dybere liggende ni- 

 veauer. Også nedenfor Frihedsli til henimod nedre-fos træ- 

 der graniten på forskjellige steder frem i små udskilte par- 



