Den nord-iiorskc fjeldbygning 33 



adskilte partier nedenfor Frihedsli findes graniten på sine 

 steder gjennemsat af en grønlig amfibolitisk sten, der optræ- 

 der i årer af opimod 0,2 m. tykkelse. Rene kvartsmasser 

 sees også at stikke frem inden graniten. 



Dividalens granit er en mer eller mindre sti rkornig 

 orthoklas-granit med forherskende kjødrød Orthoklas ved si- 

 den af noget plagioklas, vandklar kvarts med mørk glimmer. 

 Bergarten er oftere indblandet med en mild grønlig kloiitisk 

 glimmer, og sees tildels overtrukket med et gronligt over- 

 drag af jordagtig klorit. På andre steder kan den tindes 

 rigt indblandet med brunlig eller sort glimmer, ant ager da 

 ofte en gneisartet struktur og vil som sådan oftest optræde 

 i vertikal lagstilling. 



Foruden Orthoklas kan som nævnt også plagioklas med 

 tydelig tvillingstribning være at påvise i bergarten. Stenen 

 bar da oftest en lysere grundfarve og vil i regelen og. å findes 

 rigeligere iblandet med grønlig klorîtisk glimmer. 



Glimmer kan på sine steder ganske mangle, — p t andre 

 steder kan den derimod som før nævnt optræde i t mmelig 

 rigelig mængde. Den er i regelen af en mørk bruni'';- larve 

 (biotit) — bvid museovit sees dog også, Undertiden kan 

 glimmeren vise en rødlig farve med rødlig streg. Maske 

 kan denne nærmest være en mangonophyll. 



Efter strøgene om Divielvens øvre løb optrædi r berg- 

 arten tildels som en mere smakornig grålig afændring tildels 

 med et gneis-granitisk præg — navnlig knyttet til <'. > lavest 

 liggende niveauer langs elvelejet. Efter de linjere liggende 

 niveauer blir derimod den typisk rødlige granit igj m ene- 

 rådende. 



Reisens-granitfelt bryder frem ved Eteisen-fos omkring 

 50 kilom. ovenfor elvens udløb, bygger fjeldgrunden langs 

 efter dalbunden og op efter fjeldsiderne på begge sider af 

 elven opefter til en højde af 2 å 300 m. Den overlejes ber 

 at' svagt heldende lagrækker af milde under Dividalsgruppen 



