Pen nord-norske fjeldbygning 41 



lavere liggende niveauer en i regelenret typisk præget rød- 

 lig granit tildels i veksling med gneisartede lag. Efter de 

 højere fjeldpartier bryder derimod frem en ni aget bergart af 

 en mørkere farvenuance, og navnlig bryder den her frem i 

 mægtige masser i strøgene om Bunesfjord og Kirkfjord. Den 

 viser en smudsig grå grnndfarve, strukturen kan veksle fra 

 småkornig til grov- og storkornig. Denne bergart er mikro- 

 skopisk undersøgt af A. von Lasaulx.*) Den sammensættes 

 af Orthoklas, plagioklas, lidt mikroklin, diallag, glimmer og 

 noget kvarts. Som accessoriske bestanddel e er endvidere på- 

 vist magnetit, titanjern, titanit apatit, pyrit og epidot. La- 

 saulx betegner bergarten som »glimmer-diallag-syenit. « 



Denne syenit er ikke påvist således i direkte kontakt 

 med gneis-graniten, at der deraf lader sig uddrage bestemte 

 slutninger om, hvorvidt den danner et led inden denne af de- 

 ling eller om den optræder mere selvstændigt, I sidste til- 

 fælde må den antagelig være af eruptiv oprindelse og yng- 

 re end gneisen og gneis-graniten, hvis lagrækker den må ha- 

 ve gjennembrudt, idet den derunder i mægtige masser har 

 bredt sigud over samme. 



Fra den nordlige side af Bunesfjordens udmunding og 

 nordover mod Sundstrømmen, der skiller mellem Moskenes-ø 

 og Flakstad-ø — optræder efter de lavere liggende niveauer 

 gneisartede lagrækker i stadig veksel med hårdere mere ens- 

 artet gneis-granit. Lagstillingen synes tildels at bøje sig^ef- 

 ter øens kystlinje. Lagenes laldvinkel i regelen stejl. 



Langs Sundstrømmen er bergarten i det hele stærkere 

 granitisk præget, I virkeligheden nia den dog også her væ- 

 re lagdelt. På et par punkter sees de højere fjeldtoppe gjen- 

 nemsatte af naturlige tunneler — således den såkal dte llise- 



*) Mikroskopische Untersuchung einer Reihe von norwegischen Ge- 

 steinen aus der Umgegend von Tromsø und von Lofoten von A. 

 Philippson. Sitzungsbericht der niedcrrhcin: Gesellschaft" Bonn 

 1883. 



