Den nord-norske Ijcldbygning Q\ 



dencle gneis-granit gjennemsat af partier af en mørk dioritisk 

 sten. 



Efter det brede stærkt myrdækkede underland, der 

 fra strøget om Dverbergs kirke skyder sig frem mod Bjørn- 

 skindsdragets nordlige afslutning, stikker frem tildels mæg- 

 tige lagrækker af skiferdannelser, der antagelig må være 

 yngre end gneis-graniten og i saa tilfælde rimeligvis at 

 indordne under Balsfjordgruppen, der senere nærmere skal 

 blive omhandlet. Derimod er Bjørnskindsdraget — som 

 der forøvrigt ikke har været anledning til nærmere at un- 

 dersoge — fra fod til top antagelig bygget af gneis-granit 

 og gneisartede lag. 



Bygningsforholdene citer Enleten-draget vil tindes 

 belyst ved profilrits fig. 4.. der er trukket frem noget nor- 

 denfor gården Rams;! i nordvestlig retning over til gården 

 Blek. 



a. Ved gården Ramsa stikker frem efter de lavere partier 

 ved stranden hårde gneisartede lag. Disse viser en 

 strøgretning af n. 60° o. og skyder sig med nbrdvestligt 

 fald ind under den her optrædende jura-afdeling. Herfra 

 er det brede underlain! inutil foden af Enleten overalt 

 dækket med myr. 



b. Der hvor Enletens fjeldparti stiger op fra det myr- 

 lændte underland, bygges fjeldgrunden aten hård gneis- 

 granit, der ved første øjekasi synes ulaget. Igjennem 

 nærmere undersøgelse vil det dog vise sig, at bergarteu 

 træder frem med en bestemt lagdeling eller bænkedeling 

 under en strøgretning af n. 60° o. og med nordvestligt 

 fald — alts;' ganske i overenstemmelse med den, der 

 rader eiter afdelingen (a). 



e. Elter højfjeldet træder bergarten frem somen tyndlaget 

 rødlig gneis, der Ligeledes viser en strøgretning af 

 n. 60° o. nnm derimod et 30° sydostligt fald. Den 

 samme lagstilling gjenhndt .-. -Uer strandp artier e straks 



