Don nord-norske fjeldbygning 69 



c. Kvedfjorddraget 



bygges af gneisartede og gneis-granitiske lag. Gneis-graniten 

 viser ofte en ren granitisk struktur. Ned imod Kvedfjorden 

 tindes gneis-graniten hyppig msat af større og mindre 



partier af en mørk amâbolitisk (dioritisk) bergart, der dannes 

 af sort til grønlig hornblende med et tildels porfyragtig ind- 

 vokset gulgrønt feltspat-species. En prove af denne bi rgart 

 er mikroskopisk bleven m rgt af A. E. Tørnebohm og 



betegner lian bergarten som eu en. Berg- 



artens mineralbestanddele ere fuldkommen friske, men har 

 dog ingen primær karakter. De dannes af hornblende, epidot 

 feltspath (delvis mikroklin — ingen tydelig plagioklas) samt 

 kvarts. Disse gronstensdannelser optræder ikke gangförmig 

 inden gneis-graniten men derimod i lange drag, der falder 

 sammen med gneis-granitens lagdeling. Ved handels 

 Borkenes optræder efter de • niveaner langs fjorden 



en granitoidisk amfibolit i veksling med granit, og tillige 

 lag af en hornbiem gneis), der synes at 



stikke sig ind under graniten under en 70 a 80 nord 

 faldvinkel. 



Langs Kvedfjordvejen nordover fra Kvedfjords kirke 

 til henimod gården Elde overalt ulaget temmelig typisk 

 præget rødlig granit. 



Ved Elde udbreder sig et temmelig vidt underland. 

 Længst nede mel strander, bryder frem en grovkornig granit, 

 der længere ind afløses af lagrækker af yngre skiferdannel- 

 ser, medens gneis-graniten igjen stikk. ir det 



bagenfor liggende fra underlandet opstigi nde højfjeld. For- 

 holdene her vil tindes nærmere belyst ved rits fig. 6. 



(a) granit, (b) gneis-grauit (c) stejlt til vertikalt stillede 

 lagrækker af hornblendeskifer, kvartsitisk skifer strålstens- 

 skifer, (d) krystallinisk kalkstein 



At skiferafdelingen her oprindelig må have lagt i 



