72 Karl Pettersen 



og amfibelitisk ulaget sten i indbyrdes liyppig veksel, medens 

 der efter øens vestligste parti optræder lagrækker af glim- 

 mergneis i veksel med hornblendeskifer i stejl lagstilling med 

 nordvest] igt fald. I underlandet om Gryta-vær fandtes det- 

 te i stort mål oversået med granitiske blokke, dels af en 

 sort hornblende-granit med hornblende som forherskende be- 

 standdel sparsomt indflettet med hvidlig tildels rodlig felt- 

 spatli samt kvarts. En af Toptinderne blev besteget og fand- 

 tes fjeldgrunden fra f od til top bygget af gneis-granitisk 

 bergart i bænkedeling — vekslende med rødlig og mørk sten. 

 Den mørke afændring, der tildels træder frem som en horn- 

 blende-granit, fandtes rigt indsprængt med magnetit. Langs 

 efter Dals-dalen danner bergarten i regelen en noget stær- 

 kere udpræget granitartet sten, der dog ofte i rigeligt mål 

 indeslutter udsondfinger af ren kvarts. På enkelte steder 

 fandtes dog også her denne mere ulagede bergart at veksle 

 med eller at gå over til tyndlaget glimmerrig skifer (glim- 

 mer-gneis). 



Grytøens bergart optræder i det hele noget renere gra- 

 nitisk græget end tilfældet i regelen er efter de søndenfor 

 liggende ovenfor omhandlede kyststrøg. Men dog træder'( og- 

 så her forholdene således frem, at det ikke er til at mis- 

 kjende, at Grytøens granitiske bergart alene danner en af- 

 ændringsform under kystens gneis-granitisk e felt. 



Det lange fremspringende Bestebostadnes er bygget af 

 renere glimmerskifer, hvis lagrækker viser en regelmæssig 

 strøgretning af n. 30° 0. med 30° østligt fald. Glimmerski- 

 feren ligger således her i overlejningsforhold til gneis-grani- 

 ten. Inde i bugten ved Skjellesvik foreligger der sågodtsom 

 umiddelbar kontakt mellem gneisen og gneis-graniten på den 

 ene side og glimmerskiferen på den anden. I grændseparti- 

 erne mellem gneis-graniten, som her forøvrigt optræder som 

 renere skiktet gneis, og glimmerskiferen bliver gneisen etter- 

 hånden fattigere og fattigere på feltspath og kan således af- 



