88 Karl Pettersen 



sig ind under foden af Mjelleskartind og adskilles ved 

 en smal fjeldryg fra Kvitbergdal, der fra Strømsbugten 

 skjær sig ind i nordvestlig retning og ligeledes afsluttes 

 som en udpræget bottendal op under foden af Mjelleskar- 

 tind. Noget nordenfor falder et forholdsvis ret ansee- 

 ligt vasdrag ud i Strømsbotten. Dette dannes af tven- 

 de elvedrag nemlig Skiddendalselv og Ravnjevagge, der 

 begge komme fra nnv. og her skjær sig ind efter højfjel- 

 det i retning mod Kalfjordejdet. 



Fra den østlige side af Strømsejdet rejser sig et lavere 

 åsdrag, der i Grønlibrua når sin største højde med 1327' 

 (416 m.) 



b. Ersfjorddraget mellem Katfjord, Katfjordejde og Ersfjord. 

 Dette danner navnlig langs efter Ersfjord et vildt byg- 

 get fjeldparti, der her falder ned i stejle styrtninger, og 

 opad afsluttes i rækker af alpeformige tinder. Flere af 

 disse nå tophojder af noget over 3000' (941 m.) 



c. Skamtindernes og Tromtindernes fjeldpartier, der mod 

 syd begrændses ved Ersfjord, mod øst af Kalfjorden. 

 Fra Tromviken ved landpartiets nordlige side fører en 

 bred dybt indskåret indsænkning frem i sydlig retning 

 og skjær sig ved sin indre afslutning under Skamtinder- 

 nes nordlige afhæng i vestlig retning ned til gården 

 Rækvikved øens vestlige side. Herved udskilles Trom- 

 tindernes drag fra Skamtindernes. 



Tromtinderne danner et sammenhængende højt fjelddrag 

 langs øens vestlige side. Tophøjderne her nå antagelig op 

 imod 3000' (941 m.) 



Skamtindernes drag sky der langs Ersfj orden op i stejle 

 utilgjængelige styrtninger og bygger en række af smukke 

 alpeformige tinder. Mod øst går dette fjelddrag over i 

 Blåmandens mægtige masse, der mod det indre af Kal- 

 fjorden rejser sig op til en højde af 3349' (1050 m ) og 

 danner Kvaløens højeste fjeldtop. 



