Den nord-norslce fjeldbygmng 91 



efter en strøgretning af n'. 20° v. og ligger således antagelig 

 som et leje inden den konformt lagede gneis-granit. Den 

 rødlige granitiske sten, der efter dette strøg er stærkt frem- 

 herskende, veksler dog på sine steder med en grå glimmer- 

 rig afændring af en i det hele mere småkornig struktur. I 

 den rødlige granitiske afændring er den mørke rn agnesi agi im- 

 mer på det nærmeste ganske tilbagetrængt. 



Nede ved Storsletten sees midt i den rode orthoklas- 

 granit grå skiktlag af en glimmerrig skifer, der under verti- 

 kal lagstilling viser en omkring nordsydlig strøgretning. Fra 

 Storsletten vestover mod Bogen er den røde ulagede granit 

 sågodtsom enerådende. 



Hilles-ø er en lav ø, der stiger frem straks udenfor 

 Storsletten. Øen er hygget af den røde glimmerfattige granit, 

 der på sine steder findes i veksel med en mørk amfibolit, 

 udelukkende dannet af krystall inisk hornblende. 



Ved gården Sandvik på Kvaløen — noget sondenfor 

 Buviken — bygges rjeldgrunden af den ovennævnte diorit 

 i veksel med laget gneis-granit. Lidt længere sy deft er 

 renere glimmergneis i veksel med amfibolit, der her snart 

 kan træde frem som den fmstribede skifrige afændring med 

 lyse og mørke striber i regelmæssig veksling, snart som en 

 ulaget diorit med körnig struktur. Den stribede amfibolit 

 viser altid en lagstilling, der falder sammen med gneis- 

 graniten. 



I strøget fra Sandvik østover om gårdene Grepstad, 

 Bakkejord til Mjelle overalt de samme vekslinger mellem 

 gneis-granit og den stribede amfibolit. Lagstillingen 'overalt 

 stejlt vestlig til vertikal. 



Ved Mjelle stikker der efter de laveste niveauer frem 

 en gneis-granit med i det hele kun lidet fremtrædende 

 lagdeling. Højere op stribet amfibolit oftest i vertikal lag- 

 stilling. Lægges herfra en linje videre frem gjennem Mjelle- 

 skar over til Katfjord, så vil rjeldgrunden langs efter Stor- 



