94 Karl Pettersen 



at skulle vidne for at alt dette danner led under et samme 

 geologisk samhørende hele. 



Lagstillingen viser en temmelig regelmæssig strogret- 

 ning af n. 20° v. med oftest stejlt til vertikalt fald. Efter 

 en linje, der fører frem i syd-nordlig retning efter Mjelleska- 

 ret, gjør lagstillingen svingning i faldretning fra vest mod 

 grænselinjens vestside til øst mod dens østside. Den stejle 

 lagstilling peger hen på at fjeldgrunden her må have været 

 underkastet stærke forrykkelser. At slutte fra enkelte 

 gjorte aflæsninger kan der være adskillig sandsynlighed for 

 at den i det hele her så stærkt rådende stejle lagstilling 

 kan skjule forskjellige svingninger eller foldninger. 



Den amfibolitiske bergart, som her så hyppigen træder 

 frem, danner navnlig efter fjel dp årtiets vestlige del østover 

 til omkring Mjelle oftest en ejendommelig præget laget 

 finstribet amfibolitisk eller dioritisk skifer med vekslende 

 sorte og hvidc båndstriber. Den hvidlige feltspath og horn- 

 bl enden lindes nemlig ofte samlet indbyrdes mere udskilt 

 i tynde parallellobende striber, der således svare til skifer- 

 fladerne og falder sammen med lagstillingen inden den 

 gneis-granitiske afdeling. På andre steder kan amfiboliten 

 derimod også træde frem som renere diorit med ensartet 

 körnig struktur og ulaget. At den skifrige finstribede 

 amfibolit på den ene side og den ulagede diorit på den 

 anden petrografisk alene danner afændringer under én og 

 samme hovedform, kan der vistnok være grnnd til at forud- 

 sætte. Den stribede amfibolit optræder imidlertid i veksel 

 med den lagede gneis-granit på sådan made, at den utvivl- 

 somt må være at indordne under den gneis-granitiske afde- 

 ling og være afsat samtidig med og under ensartede forholde 

 med denne. Anderledes kunde sagen i så henseende maske 

 stille sig ligeovenfor den renere diorit. Skulde denne være 

 af eruptiv oprindelse, så må imidlertid materialet til den 

 stribede amfibolit være udgået fra dioriten og dennes frem- 



