118 Karl Pettersen 



her er temmelig tilbagetrængt, kan træde frem i rigeligere 

 mængde, vil stenen i brudet oftere antage en granitartet 

 struktur. 



På Porsangerh alvøen i nærheden af handelsstedet 

 Komagfjord optræder langs efter strandniveauerne en mind- 

 re af deling af renere gneis-granit, der overlejes af lagræk- 

 kér tilhørende Balsfjord-gruppen. 



b. Den gneis-granHiske afrieling i samlet oversikt. 



Kystens gneis-granitiske felt, som således er fulgt fra 

 syd af til dets afslutning mod nord, dannes i henhold hertil 

 af laget granitartet sten som mere forherskende led med skik- 

 tede i petrografi.sk henseende ofte stærkt varierende gneis- 

 strata — såsom glimmcrgneis, hornblendegneis, kvartsitisk 

 gneisartet skifer, hvortil endvidere mere underordnet kan 

 slutte sig mer eller mindre ren glimmerskifer og hornblende- 

 skifer. 



Hovedledet inden dette felt dannes af en laget bergart, 

 der viser en mer eller mindre udpræget granitisk struktur. 

 Petrografisk træder denne frem under tvende mere karakter- 

 istisk prægede afændringsformer den ene af en mere rødlig 

 grundfarve, den anden, der er mere glimmerrig, af en mere 

 grål ig grundfarve. 



Mens den grå og røde afændring oftest kan optræde 

 hver for sig mere samlet og forherskende efter de forskjelli- 

 ge strøg, kan de på den anden side findes i indbyrdes veks- 

 ling og derunder den ene petrografisk gå over i den anden. 

 De danner således her alene petrografiske afændringsformer. 



Eftersom lagdelingen træder svager e eller stærkere frem, 

 kan bergarten være at betegne som gneisartet granit (gneis- 

 granit) eller som granitisk-gneis. Hyppig kan den som så- 

 dan under stadig veksel med mer eller mindre udpræget la- 

 get sten antage en ren gneisartet struktur og som sådan 

 optræde med endog udpræget skiktning, På andre steder 



