Den nord-norske fjeldbygning 123 



lag indflettede skiktede gneis eller omvendt den mellem 

 gneisaf del ingénies lagrækker indflettede gneis-granit som 

 oprindelig fremmede dannelser, der under fjeldgrundens 

 opstuvning er ldeven indeklemt mellem fremmede afdelinger. 

 Dertil ere veksl ingerne for hyppige og de stratigrafiske 

 forholde, hvorunder alt dette træder frem, i det hele for 

 regelmässige. 



Med hensyn til den gneis-granitiske afdelings oprindelse 

 så er det for forste åbenbart at glimmergneisen, således som 

 den træder frem på Kvalø Ribbenes-ø og Ringvats-ø, med 

 sin hyppige veksel af habituelt varierende gneisskikter må 

 være af sedimentær oprindelse. Da glimmergneisen endvidere 

 findes i hyppig veksling med lag af gneisgranit i konform 

 lagstilling, — da et lignende forhold råder inden gneis- 

 graniten, der indeslutter lag af glimmergneis — og der 

 endvidere er at påvise jevne og gradvise overgange mellem 

 afdelinger af glimmergneis og gneis-granit, så vil det i 

 ethvert tilfælde være nødvendigt for gneis-granitens vedkom- 

 mende på Kvalø ligeledes at forudsætte en sedimentær 

 oprindelse. Som ovenfor fremholdt danner også glimmer- 

 gneisen og gneis-graniten her et sammenhørende geologisk 

 bygningsled. Da gneisgraniten på Kvalø imidlertid alene 

 udgjør et led, der er at indordne under det store gneis- 

 granitiske felt, vil den fra Kvaløen dragne slutning om 

 gneis-granitens oprindelse nødvendigvis blive at udstrække til 

 at gjelde for det hele felt — en slutning som forøvrigt 

 også måtte blive at drage, selv om man derunder ikke 

 nærmere fæstede sig ved bygningsforholdene på Kvalø. 

 Under de. oftest stærkt skiftende strukturforhol de, hvorunder 

 gneis-graniten træder frem efter de forskjellige strøg hyppigen 

 med udpræget lagdeling og i veksel med skiktet gneis, vil 

 der heller ikke her lade sig gjøre at holde på en forudsæt- 

 ning om en dannelse ad anden vej. 



De hyppige indlejninger af ren kvarts, der — ofte af 



