Den nord-norske fjeldbygning 135 



Den inden afdelingen rådende lagstilling kan variere 

 mer eller mindre efter de forskjellige strøg. I det hele sy- 

 nes dog lagenes strøgretning at skulle efter kyststrøgene stå 

 i et temmelig bestemt afhængiglieds- eller tilknytningsforhold 

 til landpartiernes konturlinjer. Den iindes således meget 

 hyppig at gå ligeløbende med retningsløbet for de i orogra- 

 fisk henseende mere bestemmende indskjæringer, dannede dels 

 at sunde men navnlig af fjorde og ejder. Hvor fjeldpartier- 

 ne herunder træde frem som drag med en mere bestemt frem- 

 trædende længderetnine;, vil lagenes strøgretning oftest falde 

 sammen med denne. Efter Lofotøerne synes lagstillingen til- 

 dels at bøje sig efter øernes kystlinjer, — et forhold som 

 forøvrigt meget hyppig kan være at påvise også på andre 

 steder her, uden dog at træde frem så udpræget som tilfæl- 

 det tildels kan være efter Lofotøerne. Efter den vestlige del 

 af Hind-ø er lagenes strøgretning temmelig regelmæssig 

 omkring nord-sydlig og falder også her sammen med 

 den orografisk mest bestemmende indskjæringsHnje nemlig 

 Kvedfjord og dens fortsættelse den lange i nordsydlig ret- 

 ning indskydende Gullesfjord. På begge sider af Malangen 

 falder lagstillingen på det nærmeste sammen med fjordens 

 retringsløb. Det samme afhængighedsforhold træder stærkt 

 udpræget frem efter begge sider af Kvalsund, hvor den her 

 rådende glimmergnei.s viser en regelmæssig strøgretning, der 

 falder sammen med Kvalsundets og Skogsijordvandets læng- 

 deløb. End mærkeligere i så henseende træder dette forhold 

 frem efter den nordlige og vestlige side af den store Senjen-ø. 

 Denne er indskåret ved en række af fjorde, der stråler ud 

 som fra et fælles centralparti. Lagstillingens strøgretning 

 bøjer sig her temmelig regelmæssig efter fjordenes længdeløb 

 og svinger således her fra den nordlige del af øen sydefter 

 fra nord-sydlig igjennem gradvise regelmässige overgange til 

 vest-østlig og videre til omkring sv. — no. 



Det skal forøvrigt bemærkes at forholdet ikke altid er 



