Den nord-norske fjeldbygning [55 



træder ligeledes langs efter dalbunden en afdeling af en grå 

 gneisartet tildels gneisgranitisk bergart. 



//. Gneisafdcling citer nedre del af Bardo. 



Ved Bardo kirke afbøjes elveløbet i lige nordlig- retning 

 og optager Uer omkring 20 kil om. nordenfor kirken den fra 

 sydvest kommende Sko-elv. Efter de lavest liggende niveau- 

 er efter det nesformige fremspring af det fjeldparti, der 

 rejser sig mellem disse elve, stikker der frem gneisartede 

 lagrækker, der viser en østvestlig strøgretning med sydligt 

 fald. Op efter Bardodalen taber gneisen sig snart eller sky- 

 der sig her ind under lagrækker af yngre skiferafdelinger, 

 der ligefra dalbundeii opad bygger dr egentlige fjeldpartier. 

 Antagelig vil det samme også være tilfældet langs efter Sko- 

 elvens dalføre. 



De her omhandlede gneisafdelinger kings efter Bardo 

 overlejes under diskordant lagstilling af lagnekker tilhøren- 

 de Balsfjordgruppen og må således antagelig være at ind- 

 ordne under urfjeldet. 



i. AnsfjchJcts (inni it og gneis 



Noget nedenfor Målselvens og Bardoelvens sammenstød 

 skyder Ansfjelddraget sig frem i nordvestlig retning mellem 

 det 157 m. højtliggende Ans vand og Målselven. Dette øfor- 

 mig udskilte drag når si" I \ bøjde med omkring 627 m. 



Mod Målselven falder Ansfjeldet ned i stejlere styrtninger, 

 mens det langs efter den sydvestlige side under langsomme- 

 re afliæld går over i et bredt un der] and. der furer ned over 

 til Ansvandet. Langs efter den østlige side af Ansvandet 

 stikker der over det nysmevnte underlain! frem en granitisk 

 afdeling, hvorimod det herfra opstigende Ansfjeld er hygget 

 af lodret stillede Lagrækker af gneisartet skifer, grå gneis i 

 veksel med hornblendegneis. I afsatserne ned mod Målselv 

 går hergarten over til en mere kvartsitartet sten. Langs den 



