156 k' ai 'l Pettersen 



vestlige side af Ansfjeldet optræder lagrækker af til Bals- 

 fjordgruppen hørende skifere under afvigende lagstilling i 

 overlejningsforhold til gneisen. Denne sidste må således an- 

 tagelig være at indordne under urfjeldet. 



Hvad graniten angår, så har der ikke været anledning 

 til nærmere at aflæse grænseforholdene mellem denne på den 

 ene side og gneisen samt Balsfj or daf del ingen på den anden. 



k Bødbergs-graniten . 



Fra det nordvestlige hjørne af det brede halvøformige 

 fremspring mellem Malangen og Gisund skyder Rødbergs-gra- 

 niten sig ind som en 2 a 3 kil om. bred kile mellem stejlt 

 stillede lagrækker tilhørende Tromsø glimmerskifer-grnppe. 

 Mod syd synes graniten at kile sig ud. 



Rødbergsgraniten danner en grovkornig rødlig temme- 

 lig gl immer fattig afændring. På sine steder optræder et grøn- 

 ligt mineral i smale stril) er eller som et tyndt overdrag. Korn 

 af magnetit sees indflettet såvel i den røde feltspath som og- 

 så i kvartsen. 



Udimod granitaf del ingens vestlige side i grændsen mod 

 glimmerskiferen går den massive bergart over i gneisartede 

 båndlag i vekslende røde og mørke farver. Lignende bånd- 

 lag kan dog også være at træffe langt fra grændsestrøgene 

 mod glimmerskiferen — midt inde i det renere massivt præg- 

 ede felt. 



Petrografisk har Rødbergsgraniten meget tilfælles med 

 de renere prægede granitiske afdelinger efter kyststrøgenes 

 gneis-granit. Rødbergs-graniten ligger også så nært indtil 

 det gneis-granitiske felt, — alene adskilt fra samme ved 

 det smale Gisund — at der på forhånd nærmest synes at 

 skulle være grand til at indordne den under kystens gneis- 

 granit eller stille den i et nært tilknytningsforhold til denne. 

 I så tilfælde må den altså være ældre end glimmerskiferen, 

 mellem hvis vertikalt stillede lagrækker denuu stikker frem 



