Den nord-norske fjeldbygning 159 



Denne mere ulagede bænkedelte granitiske bergart 

 antager på sine steder således navnlig i strøget om Rognmo 

 tildels en renere gneisartet struktur og viser lagene en 60° 

 a 70° nordlig faldvinkel. 



Fra dette felt er en prøvestuflfe — udslået ved Mauk- 

 bæk — mikroskopisk undersøgt ved A v. Lasaulx*). Den 

 dannes af ortoklas, kvarts, plagioklas og glimmer, men 

 mangler derimod mikrokHn og nnduløs udslukkende feltspath. 

 Den smudsig brungrønue glimmer optræder kuns i små 

 blade. 



■ n. Gneisafdeling cfter højfjeldet østenfor Tàbmokvand. 



Etter en omkring 630 m. højtliggende højflade stikker 

 her frem et hælte af vertikalt stillede lagrækker at' gneis. 

 Disse vise en nord-sydlig strøgretning. Efter bæltets begge 

 langsider overlejes gneisen af svagt heldende lagrækker af 

 den kalkstensforende glimmerskifer — langs den vestlige 

 side med afheld mod ost, langs den østlige med afheld mod 

 vest. 



Denne gneisafdeling er således ældre end Tromsø 

 glimmerskifergruppe. Hvorvidt den også er ældre end Bals- 

 fjordgruppen lader sig derimod ikke afgjøre med mere be- 

 stemthed. Petrografiske forholde i forbindelse med den 

 vertikale lagstilling synes dog snaresl at skulle pege hen 

 på at gneisafdelingen kau være at indordne under urfjeldet. 



o. SJcibotélvens dalføre. 



Efter de lavere niveau. -r inden dalens nedn' afdeling 

 bryder der ]);i enkelte steder frem mindre partier af en grålig 

 tildels striket granit. Den 784 m. linje Reppo-varre — der 

 skyder sig op i nærheden at' elven inden højfjeldspartiet 

 niellem Skibo^tenelv og Storfjordelven — skal ligeledes være 



*j 1 c. 



