166 Kar! Pettersen 



lighed for at også olivinstenen her i virkeligheden ligger ind 

 under Balsfjordgruppen. Ifald forholdet er dette, vil altså 

 syenitgneisen også være ældre end Balsfjordgruppen og må 

 således blive at indordne under urfjeldet. Da lagstillingen 

 inden syenit-gneisen i det hele ikke på langt nær har lidt 

 under så voldsomme forrykkelser som de, der har mærket 

 kystens granit-gneis og de forskjellige østenfor samme liggen- 

 de gneisafdelinger, kunde dette maske tyde hen på — forså- 

 vidt der skulde være en aldersforskjel mellem gneis-graniten 

 (jern-gneisen) og syenit-gneisen, — at denne sidste må være af 

 yngre oprindelse. 



s. Bjørnskarstindernes massive bergart. 



Tnden det østenfor Bredvikejdet fremstigende fjeldparti 

 rejser sig Bjørnskarstindernes vildt byggede fjeldgruppe. Fra 

 denne stiger den sylformig dannede Hamperok op til en høj- 

 de af noget over 4000' (1255 m.) 



Bjørnskartindernes fjeldgruppe er bygget af en massiv 

 bergart, der sammensættes af rødlighvid eller smudsiggrå 

 feltspath som helt overvejende bestanddel med indflettet grøn- 

 lig kloritisk glimmer — i regelen som små blade eller som 

 et tyndt overdrag, undertiden dog også samlet i større mere 

 klumpformige partier. Feltspathen dannes vistnok forhersken- 

 de af plagioklas og viser denne ofte en udpræget tvilling- 

 stribning. På andre punkter optræder feltspathen — frem- 

 deles som overvejende bestanddel — i forbindelse med horn- 

 blende dels i mere jevn fordeling dels således at begge min- 

 eralier er udsondret i større eller mindre ofte uregelmæs- 

 sigt om hiuanden kastede partier. I sidste tilfælde kan berg- 

 arten dog også optræde laget under en veksling af sorte og 

 hvide bånd og med en strøgretning af n. 60° o. med 30 a 40° 

 nordvestligt fald. 



Reinheja er et fjelddrag, der stiger op langs den østli- 

 ge side af Bredvikejdet mellem dette ogTiphougdalen, ogmed 



