Nye havsalter. 179 



Zoosporangierne var for den største del endim ej fuldt 

 udviklede hos de i slutningen af juni indsamlede eksempla- 

 rer, men meget talrige, spredte over hele løvet med undta- 

 gelse af et kort stykke nærmest basis og ofte samlede i grup- 

 per. Seet fra overfladen har de sædvanlig en rundagtig eller 

 næsten ellipsoidisk form (pl. III, fig. 1), i optisk tversnit ej 

 sjelden omvendt ægformige eller omvendt pæreformige (pl. 

 III, fig. 2); fuldt udviklet gaar deres længdeakse op til om- 

 kring 15 \k. 



I tørret tilstand har planten en gulbrun farve; den er 

 noget slimet og fæster sig temmelig haardt til papiret. Den 

 er blot funden ved Honningsvaag i Vest-Finmarken, hvor 

 den optraadte meget sparsomt i klippehuller i den øvre del 

 af fjæren. 



Pylaiella macrocarpa nob. 



P. cæspitosa, thallo decomposito-ranioso, ramis ra- 

 mulisque subsecundis vel alternis, erecto-patentibus vel 

 interdum sub angulo fere recto egredientibus ; cellulis 

 in parte thalli inferiore 18 — 25 ^ crassis, diametro 

 2 — 6 plo longioribus, in parte superiore æqnalibus ad 

 duplo longioribus; zoosporangiis seriatis, gametangiis 

 cylindricrs vel elongato-conicis, 180 — 1320 ^ longis, 

 24—36 jx crassis. Tab. II, fig. 13—15. 



Veksten danner i almindelighed temmelig løse, lange 

 og smale knipper. Hvert knippe er sammensat af korte, lø- 

 sere og noget sammenflydende smaaknipper. Løvtraadene er 

 nedentil noget snoede om hverandre. Hefteorganet dannes af 

 kortere, ofte bøiede, 8—14 p. tykke traade, hvis celler enten 

 er lige saa lange som tykke eller med længden indtil 3—4 gan- 

 ge større end tykkelsen. En hovedtraad er altid tydelig ud- 

 skillelig. Denne bærer lange, oprette eller ej sjelden især i 

 løvets nedre del under en næsten ret vinkel udgaaende gre- 



