44 Karl Pettersen 



efter disse strøg oprindelig må have haft en endog særdeles 

 stærk udbredelse. 



Der vil således blive at drage den slutning at materi- 

 alet til Dividalsgruppen i det hele og store er hentet mer el- 

 ler mindre direkte fra indlandsgranitens vidt udbredte felt, 

 og at materialet dertil fra dettes højfjeldsp artier er afsattil 

 begge sider såvel mod vest som mod øst. 



Forholdet meil em Dividalsgruppen og den umiddelbart 

 over samme liggende Balsfjordgruppe træder oftest ingen- 

 lunde så klart frem, at skarpere grænser her altid vil være 

 at optrække. Lagstillingen inden disse to grupper er langs 

 efter de fælles grænsepartier oftest ganske konform. Strati- 

 ficationsforholdene kan således i og for sig ligesåsnart 

 tjene til støtte for en forudsætning om, at der her foreligger 

 et enkelt nærmere sammenknyttet bygningskomplex. Der er 

 dog på den anden side andre omstændigheder, der synes 

 stærkt at sku 1 le tale til gunst for den opfatning, at en skar- 

 pere sondring her i virkeligheden må være at opstille. I 

 petrografisk henseende er der således en gjennemgående sterk 

 forskjel mellem Dividalsgruppens rene lerskifere og lerstens- 

 dannelser på den ene side og Balsfjordgruppens halv kry- 

 stallinisk prægede lerglimmerskifere på den anden side. Over- 

 alt indtager disse halv-krystalliniske dannelser de højere lig- 

 gende niveauer og op træder i overlejningsforhold til lerski- 

 ferafdelingen. Lag af den renere Dividalsskifer er — selv 

 i underordnet optræden — intetsteds påvist mellem Bals- 

 fjordgruppens afdelinger. Petrogranske overgangsformer mel- 

 lem disse dannelser mangler — såvidt hidtil iagttaget — 

 ganske. På et enkelt sted nemlig straks vestenfor Ortajokki 

 ved Torne-træsk, hvor Dividalsgruppens typiske lerskifere 

 sky der sig under til Balsfjordgruppen henførte halvkrystal- 

 liniske skifere, træder også forholdet således frem, at der 

 i det mindste her ikke synes at skulle kunne være tvivl un- 

 derkastet, at man i virkeligheden befinder sig ved grænsen 



