54 Kurl Pettersen 



udviklet gneis. Denne fortsætter herfra ned langs skaret og 

 efter de øvre partier af den egentlige Sørdal og overlejes af 

 lagrækker af halvkrystallinisk lerglimmerskifer. Disse dan- 

 nelser ligger åbeubart ind under den samme afdeling, der 

 bygger fjeldgrunden langs efter Torne-træsken fra Orta-jokki 

 vestover. 



Da Sørdalsskaret som nævnt er ufarbart, må færsels- 

 vejen fra Tornetræsk til Sør dalen på norsk side lægges over 

 det til omkring 2600' (816 m.) højtstigende Tornepas (Sør- 

 dalspas), der ligger på den østlige side af Sørdalsskaret. 

 Fra Torne.træsken opefter til Tornepassets kulmination er 

 fjeldgrunden stærkt overdækket. Hvor denne findes at stik- 

 ke frem, dannes den af lerglimmerskifer, der tilhører den 

 samme afdeling, der er fulgt efter træsken. Opimod passets 

 kulmination afløses denne afdeling af lagrækker, der dannes 

 af en storbladig rent præget glimmerskifer under en syd- 

 sydostlig indskyden. — Denne lagstilling afviger som det 

 synes ret bestemt fra den, der er rådende inden den lavere 

 liggende afdeling af lerglimmerskifere, hvor lagstillingen ef- 

 ter disse strøg viser en temmelig regelmæssig nordvestlig 

 faldvinkel. De stærkt afvigende forhold i petrografisk hen- 

 seende ligesom også den antagelig varierende lagstilling sy- 

 nes her at skulle pege hen på en gruppegrænse. Denne re- 

 nere stærkt krystallinisk prægede glimmerskifer vil herfra 

 findes enerådende at bygge fjeldgrunden helt op til øverste top- 

 højde af de langs passets østside opstigende højfjeldspartier. 



Straks vestenfor passets kulminationspunkt omkring 30 

 m. lavere end dette træffes et 6 a 7 m. mægtigt lag af en 

 hvid eller grålighvid tæt magnesiakalk (dolomit), der over- 

 lejes af en tyndlaget bituminøs skifer med sort streg i ret 

 mægtige lagrækker. Her er man åbenbart igjen kommet 

 ned til den under glimmerskiferen liggende afdeling af halv- 

 krystaliniske skifere. Efter højfladen af det mod nord i det 

 store svagt heldende Tornepas bygges fjeldgrunden af milde 



