Den nord-norske fjeldbygning 59 



mensat af lagrækker af halvkrystalliniske skifere og en umid- 

 delbart derover liggende, der dannes af renere krystallinisk 

 prægede skifere. Lagstillingen inden begge disse afdelinger er 

 på det nærmeste konform. Den nærmer sig horisontalfladen 

 men er derunder mærket med brede bølgeformige bugtninger. 

 Heller ikke her vil der være at påvise nogen skarpere be- 

 tegnet grænse mellem de to afdelinger. Medens lagrækkerne 

 (c.) — (e.) utvivlsomt tilhörer den lavere liggende afdeling, 

 lagrækkerne opefter Stor-Euten den højere, kan det derimod 

 være spørgsmål underkastet, til hvilken af disse afdelinger 

 de merke kalkstenslag (f.) rettelig bør være at knytte. Pe- 

 trografisk kan denne kalksten tilhøre den ene afdeling lige- 

 sågodt som den anden. Henføres den til den lavere [liggen- 

 de afdeling, så vil denne her afsluttes ved Lille-Rutens brede 

 terrasseformige trinflade og forholdet vil i så henseende her 

 ganske falde sammen med det, der træder frem opefter pro- 

 filet ved Storfjeld i Sørdalen. Den lavere liggende af halv- 

 krystalliniske skifere byggede afdeling afsluttes også der ved 

 en lignende trinflade. 



Ligesom tilfældet er efter profilet fra Tillermoen opef- 

 ter Målselvens Storfjeld (fig. 43) så op træder også her lag af 

 vegstensartede dannelser som underordnede led inden den la- 

 vere liggende afdeling. Som senere nærmere skal blive på- 

 vist, vil vegsten på forskjellige steder findes knyttet til den- 

 ne afdeling, 



Profilrits fig. 45 giver en samlet oversigt over berg- 

 bygningsforholdene i strøget mellem Divielv og Kirgeselv. 

 Den er trukket over Ruten, Storfjeld og Alapen. 



Som det vil sees af den her leverede fremstilling, er 

 bygningsforholdene efter det under Kjøldraget byggede vid- 

 strakte fjeldparti — der er fulgt langs efter Bardoelv og 

 Målselv gjennem en længde af omkring 80 kilom. — i det 

 hele og store helt ensartede. Dels fra en undergrund af ur- 

 fleld, der træder frem efter de øvre dele af Bardo og Måls- 



