74 Karl Pettersen 



stallini«ke skiferafdeling så hyppigt optrædende indlejninger 

 af magnesia-kalk og dolomitartet sten. Langs efter Bak- 

 fjorden bygges afdelingen hyppigt af milde grønne renere 

 kloritiske skifere med tilknytning af lag og lagrækker at 

 mørk temmelig finkornig kalksten, der her ofte kan optræde 

 i ganske anseelig mægtighed. Hertil kommer endvidere ind- 

 lejninger og mægtigere lagrækker af sandstensartede kvart- 

 siter og på sine steder også rene sandstene. Trods denne 

 i enkelte retninger noget afvigende petrografiske habitus 

 lader det sig dog med bestemthed påvise, at skiferafdelingen 

 om Balsfjorden ligger ind under den halvkrystalliniske afde- 

 ling efter de indenfor liggende fastlandsstrøg. 



Som de geologiske undersøgelser er blevne fremmede 

 efter dissø strøg, blev den her omhandlede by gningsaf deling 

 først påvist efter landpartierne om Balsfjordbunden og derfra 

 efterhånden forfulgt videre frem efter fastlandsstrøgene. Bals- 

 fjordskiferne blev derunder allerede tidlig udskilt som en 

 egen gruppe under navn af Baisfjordgruppen, der fra først 

 af således alene omfattede skiferafdelingen efter det for- 

 holdsvis snævert begrænsede Balsfjordbækken. 



Hvorvel denne skiferafdeling efter strøgene om Bals- 

 fjorden — som ovenfor nævnt — i enkelte retninger træder 

 frem noget særlig udpræget, antages der dog ikke heri at 

 skulle ligge nogen stærkere grund til at opgive den for af- 

 delingen engang opførte navnebetegnelse. Afdelingen vil så- 

 ledes i det følgende blive betegnet under navn af «Balsfjord- 

 gruppen. » 



Profilrits fig. 48 følger bygningsforholdene fra Svart- 

 nestinden videre udefter langs Balsfjord til henimod de ytre 

 sundløb. 



Længst mod sydost stiger Svartnestinden her frem med 

 sine ovenfor omhandlede lagrækker af grønne kloritiske ler- 

 glimmerskifere i veksling med sandstensartet kvartsit — .alt 

 henhørende under Balsfjordgruppen. Svartnestindens skarpe 



