oleoptera i S a rktiske region §9 



har der dos: hertil manglet mi ir 3 hovedbetingelser: tid. sag- 

 kundskab og kjendskab til literaturen; jeg har derfor måttet 

 indskrænke mig til at fremlægge de forhåndenværende fakta, 

 sigtede så omhyggeligt som muligt. og de bemærkninger, jeg 

 har tilladt mig angående artera.es arktiske eller boreale ud- 

 spring, støtter sig hovedsagelig kun til adbredelsesforholdene 

 på den skandinaviske halvø og Finland. 



Da jeg har troet det af interesse at få se kvali t> ten af 

 den arktiske regions fauna sammenlignet med det senden- 

 fjeldske Norge, leveres nedenfor en tabel, hvori procentvis 

 er udregnet forholdet inden de forskjellige ordener, idet jeg 

 har valgt Kristiania og Tromsø som de to bedst undersogte 

 stationer; herved bemærkes, at Kristiania omfatter omegnen 

 i temmelig vid udstrækning, medens Tromsø omslutter kun 

 etpar kvadratkilometer. Om jeg istedetfor Tromsø havde 

 valgt det noget længere ind i landet beliggende Målselvens 

 dalføre, vikle karakteren være bleven en helt and^n og fan- 

 nåen langt rigere. i<let der i en hast lader sig opregne mere 

 end 150 arter, som Målselven med sine luktrakte skove og 

 varmere klima frembringer fremfor det kjølige og skovfattige 

 Tromso ; men da Målselven. skjønt ofte besogt, endnn på 

 langt nær kan siges at være tilstrækkelig nndersøgt, vilTromsø- 

 trakten frembyde det korrekteste billede. Opgaverne fra 

 Kristiania med totalsummen for det hele Norge skylder j^g 

 Münster, der udarbeidede dem januar 1882. Siden den tid 

 er vistnok faunaen bleven beriget med et betydeligt antal 

 arter, men jeg har rre ikke kunnet forskaffe mig op- 



gaver afen senere dato; dog vil forholdet mellem grupperne 

 selv ved en betydelig forøgelse af arterne neppe i noget 

 mærkbart mon forrykkes, antager jeg. 



